1. Makroekonomické rámce zostavenia návrhu rozpočtu na roky 2010 až 2012 

Aktuálna prognóza makroekonomického vývoja do roku 2012 je postavená na odhadoch vývoja v rokoch 2008 a 2009 a na predpokladoch o vnútorných a vonkajších podmienkach ekonomiky SR v strednodobom horizonte. Na súčasnú prognózu výrazne vplýva pretrvávajúci negatívny vývoj globálnych faktorov - vplyv finančnej a hospodárskej krízy, ktorej dno sa predbežne predpokladá v 2. polovici roku 2009. V dôsledku krízy sa naďalej prognózuje slabší vývoj ekonomík dôležitých obchodných partnerov SR. Výrazný pokles ekonomickej aktivity v zahraničí sa v dôsledku vysokej otvorenosti ekonomiky Slovenska prejaví v pomalšom  raste v rokoch 2009 až 2012 oproti predchádzajúcim predikciám.

Charakter celkovej makroekonomickej politiky bude v roku 2009 expanzívny. Boj s globálnou krízou a snaha podporiť rast a zamestnanosť v EÚ budú stláčať úrokové sadzby ECB na rekordne nízke hodnoty pod úroveň 2 % a deficit verejnej správy SR v roku 2009 bude v dôsledku krízy pravdepodobne vyšší oproti roku 2008. V dôsledku absencie nástrojov národnej menovej politiky bude mať oveľa väčší význam fiškálna  politika, štrukturálne politiky, flexibilita trhu práce a stabilita finančného trhu. 

Za predpokladu, že ekonomiky našich obchodných partnerov sa začnú už v roku 2010 oživovať, očakávame, že rok 2009 bude už pre slovenskú ekonomiku predstavovať dno, teda bod obratu v dynamike rastu. Ďalšie roky by už mali priniesť postupnú akceleráciu rastu na úroveň okolo 5 % v roku 2012. Tempo však bude v sledovanom horizonte v dôsledku krízy slabšie, ako sa pre toto obdobie projektovalo pred vypuknutím krízy. Pozitívne však je, že aj v období globálnej krízy zostane rast HDP na Slovensku relatívne vysoký, pričom podľa prognóz EK pôjde naďalej o najvyšší rast v EÚ. 

Z hľadiska štruktúry dopytu by mal postupne začať akcelerovať najmä export, investície a produktivita, následne aj mzdy, zamestnanosť a spotreba. Dynamika všetkých zložiek však bude pravdepodobne slabšia, ako sa pôvodne projektovala. Avšak na rast miezd by mala mať kríza menší dosah, pretože sa predpokladá, že mzdy sú vo všeobecnosti smerom nadol pomerne rigidné. 

Po nižšej miere inflácie v roku 2009 – nižšej tak oproti roku 2008, ako aj oproti pôvodným očakávaniam - sa inflácia v roku 2010  mierne zvýši v dôsledku silnejšieho  rastu domáceho dopytu. Avšak tento faktor by mal byť zmiernený ukončením vplyvu niektorých jednorazových negatívnych efektov (zvýšenie spotrebnej dane na cigarety v rámci harmonizácie s minimálnymi sadzbami v EÚ a zavedenie eura). Po roku 2010 sa očakáva ďalšie mierne zvýšenie inflácie z titulu rýchlejšej cenovej konvergencie Slovenska k cenovej úrovni EÚ pri absencii kurzového kanála. 

Každá predikcia je sprevádzaná rizikom naplnenia predpokladov, obzvlášť prognóza vývoja ekonomiky v období šíriacej sa globálnej krízy. V daných podmienkach medzi hlavné riziká prognózy patrí preto predpoklad o oživení  zahraničného dopytu už v roku 2010. Prípadný slabší ekonomický rast hlavných obchodných partnerov by sa odrazil v nižšom raste slovenského exportu, ktorý je hlavným stimulom pre ekonomiku SR. Nižší rast jej výkonnosti by bol sprevádzaný slabším investičným procesom, menšími pracovnými príležitosťami a mzdami a nižšou dynamikou súkromnej spotreby, než predpokladá aktualizovaná prognóza. Ďalším externým rizikovým faktorom je vývoj svetových cien na trhoch s komoditami, ktorý významne zasahuje do cenového vývoja v SR. 

Očakávaný vývoj hlavných makroekonomických indikátorov je obsiahnutý v nasledujúcej tabuľke: 

 Prognóza vybraných indikátorov vývoja ekonomiky SR (február 2009)	
P.č.	Ukazovateľ	 	Realita	Prognóza	
		m.j.	2007	2008	2009	2010	2011	2012	
1	HDP; v bežných cenách	mld. Eur	61,5	68,3	71,1	76,1	82,7	90,2	
		mld. Sk	1 852,8	2 056,1	2141,3	2292,1	2490,3	2716,2	
2	HDP; reálny rast	%	10,4	6,6	2,4	3,6	4,5	5,1	
3	Konečná spotreba domácností; reálny rast	%	7,1	6,1	3,1	3,5	4,4	5,0	
4	Konečná spotreba domácností; nominálny rast	%	9,8	10,8	5,6	7,2	8,6	9,0	
5	Konečná spotreba verejnej správy; reálny rast	%	-1,3	5,3	4,0	2,4	2,3	1,9	
6	Tvorba hrubého fixného kapitálu; reálny rast	%	8,7	8,1	2,2	3,6	5,1	5,7	
7	Export tovarov a služieb; reálny rast	%	13,8	2,6	-2,7	3,1	6,2	8,1	
8	Import tovarov a služieb; reálny rast	%	8,9	2,4	-2,2	2,5	5,5	7,1	
9	Priem. mesačná mzda za hospodárstvo; nom. rast	%	7,2	8,8	6,0	7,4	8,2	8,7	
10	Priem. mesačná mzda za hospodárstvo; reálny rast	%	4,3	4,0	3,3	3,3	3,5	4,1	
11	Priemerný rast zamestnanosti; podľa VZPS	%	2,4	3,0	-0,4	0,2	1,0	1,0	
12	Priemerný rast zamestnanosti; podľa evid. počtu	%	3,5	2,7	0,1	0,4	1,0	1,0	
13	Priemerný rast zamestnanosti; podľa ESA95	%	2,1	2,7	0,1	0,4	1,0	1,0	
14	Priemerná miera nezamestnanosti;  podľa VZPS	%	11,0	9,9	10,5	10,4	10,1	9,8	
15	Index spotrebiteľských cien; priemerný rast	%	2,8	4,6	2,7	4,0	4,5	4,4	
 16	Harmonizovaný index spotrebiteľských cien (HICP)	%	1,9	4,0	2,2	3,6	4,1	4,2	
17	Index výrobných cien; priemerný rast	%	2,3	6,1	0,0	2,9	2,5	2,3	
18	Bilancia bežného účtu; podiel na HDP	%	-5,3	-6,1	-5,6	-4,6	-4,0	-3,0	
                                                                                                                                                                                                     Zdroj: MF SR	

2.	Predbežné údaje o hospodárení verejných financií za rok 2008

2.1.	Schodok verejných financií

Podľa predbežných výsledkov roku 2008 dosiahol schodok rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 95 hodnotu 1 476,7 mil. Eur, čo predstavuje 2,19 % HDP. Tento schodok rozpočtu verejnej správy je vrátane vplyvu II. piliera dôchodkového systému vo výške 837,2 mil. Eur, teda 1,24 % HDP. Schodok rozpočtu verejnej správy bez vplyvu zavedenia II. piliera dôchodkového systému by tak dosiahol úroveň 639,5 mil. Eur, čo predstavuje 0,95 % HDP.

V schválenom rozpočte verejnej správy na rok 2008 bol schodok rozpočtu verejnej správy rozpočtovaný vo výške 1 542,7 mil. Eur, t. j. na úrovni 2,34 % (pri prognóze HDP vo výške 66 007,3 mil. Eur) vrátane vplyvu zavedenia kapitalizačného starobného dôchodkového sporenia (vplyv 1,2 % HDP).

Celkové hospodárenie ústrednej štátnej správy prispelo k zhoršeniu hospodárenia rozpočtu verejnej správy vo výške 222 mil. Eur, pričom najväčší podiel má na tom hospodárenie Fondu národného majetku SR                    (-300 mil. Eur), ktoré bolo negatívne ovplyvnené prevzatím dlhu z rizikových záväzkov FNM SR (155 mil. Eur) a realizáciou časti príjmov z dividend vo forme superdividend (142,5 mil. Eur; podľa ESA 95 tieto nie sú príjmom). Štátny rozpočet, vrátane štátnych finančných aktív a mimorozpočtových účtov, prispel k zlepšeniu hospodárenia rozpočtu verejnej správy vo výške 4,2 mil. Eur. V rámci Environmentálneho fondu bol koncom roka realizovaný príjem z predaja nadbytočného objemu emisných kvót v objeme takmer 75 mil. Eur. Hospodárenie ústrednej štátnej správy je kompenzované zlepšeným hospodárením miestnej samosprávy (+22,3 mil. Eur) a najmä zlepšením hospodárením Sociálnej poisťovne (+268,5 mil. Eur), ktoré je v minimálnej miere zhoršené hospodárením zdravotných poisťovní na úrovni 2,8 mil. Eur.

2.2.	Dlh verejnej správy (maastrichtský dlh)
 
Úroveň verejného dlhu (maastrichtský dlh) Slovenskej republiky k 31.12.2008 dosiahla      18 612,9 mil. Eur, čo predstavuje 27,6 % HDP. Dominantný podiel na verejnom dlhu mal štátny dlh (bez refinančného systému), ktorý predstavoval 17 684,3 mil. Eur. Oproti stavu maastrichtského dlhu ku koncu roka 2007 (18 052,5 mil. Eur) došlo k jeho nárastu o 560,4 mil. Eur, ale jeho pomer k HDP poklesol o 1,8 p. b., a to z 29,4 % na 27,6 %. Spôsobil to predovšetkým výrazný medziročný nárast HDP, ktorý v bežných cenách vzrástol o 9,5 %, zatiaľ čo samotný dlh iba o 3,1 %.

      3.  Rozpočtovanie daňových príjmov

Legislatívne predpoklady

Makroekonomické predpoklady uvedené v predchádzajúcej časti tohto dokumentu boli základom pre vypracovanie aktuálnych prognóz daňových príjmov verejnej správy na roky 2010 až 2012. Prognózy vychádzajú z platnej legislatívy ako aj z legislatívy, ktorej účinnosť sa predpokladá od 1. 3. 2009, resp. od 1. 4. 2009. Oproti schválenému rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 (rok 2009 – prognóza z novembra 2008, roky 2010 a 2011 – prognóza zo septembra 2008) dochádza k zmene legislatívnych predpokladov pri dani z príjmov a pri dani z pridanej hodnoty.

Kvantifikácia vplyvu legislatívnych zmien na rozpočet verejnej správy (ESA 95, tis. Eur)	
	2009	2010	2011	2012	
Vplyv na daňové príjmy verejnej správy spolu*	-181 904	-292 475	-121 535	-89 459	
Daň z príjmov fyzických osôb	-148 630	-220 590	-27 103	-1 178	
- zo závislej činnosti	-131 278	-201 111	-25 895	-455	
- z podnikania	-17 352	-19 479	-1 208	-723	
Daň z príjmov právnických osôb	-28 673	-52 982	-70 142	-63 286	
DPH	-4 601	-18 903	-24 290	-24 995	
* znamienko (-) znamená zníženie daňových príjmov verejnej správy

Porovnanie aktuálneho odhadu daní s rozpočtom verejnej správy na roky 2009 až 2011

Nižšie uvedená tabuľka prezentuje rozdiely aktuálnej prognózy daní v metodike ESA 95 oproti rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011. Pod rozpočtom verejnej správy na roky 2009 až 2011 sa tu rozumie prognóza daní, ktorá je pre rok 2009 z novembra 2008 a pre roky 2010 a 2011 z októbra 2008 (schválená vládou SR). Aktuálna prognóza je v porovnaní so schváleným rozpočtom v roku 2009 nižšia o 718,1 mil. Eur a v roku 2010 nižšia o 1 222,0 mil. Eur. Výrazné zníženie prognózy daňových príjmov je spôsobené najmä zhoršeným vývojom makroekonomického prostredia v porovnaní s pôvodnými očakávaniami. Výnimkou sú spotrebné dane z liehu a z elektrickej energie, kde bol odhad zvýšený na základe priaznivého plnenia v roku 2008. V nadväznosti na aktualizáciu prognózy DPFO a DPPO došlo k zníženiu odhadu prevodu 2 % z daní na verejnoprospešný účel. Rozdiel v prognóze ostatných daní v porovnaní s rozpočtom verejnej správy na roky 2009 až 2011 je spôsobený najmä slabým plnením dane za služby verejnosti poskytované STV a SRo. Naopak, priaznivé plnenie miestnych daní v roku 2008 bolo dôvodom na zvýšenie prognózy výnosov týchto daní na nasledujúce roky.

Rozdiely medzi aktuálnym odhadom daní a rozpočtom verejnej správy na roky 2009-2011 (ESA 95, tis. Eur)	
 	2009	2010	2011	
Daňové príjmy na akruálnej báze spolu	-718 101	-1 222 038	-1 113 374	
Daň z príjmov fyzických osôb	-194 555	-353 706	-181 886	
Daň z príjmov právnických osôb	-338 144	-419 907	-432 547	
Daň z príjmov vyberaná zrážkou	-23 073	-28 505	-25 631	
Daň z pridanej hodnoty	-167 932	-402 218	-474 915	
Spotrebné dane	-15 501	-48 509	-43 717	
Dane z medzinárodného obchodu a transakcií	-1	-752	-839	
Miestne dane	35 351	49 019	63 688	
Ostatné dane	-14 246	-17 460	-17 527	
Výdavky na verejnoprospešný účel	-432	-6 108	-10 091	
Daň z príjmov fyzických osôb	565	-1 261	-2 423	
Daň z príjmov právnických osôb	-996	-4 847	-7 668	
(+)  indikuje aktuálny odhad vyšší ako rozpočet, (-)  indikuje aktuálny odhad nižší ako rozpočet
Rozdiely sú robené na prognózach bez sankcií.	

4.	Východiská rozpočtu verejnej správy na roky 2010 až 2012

Východiská rozpočtu verejnej správy na roky 2010 až 2012 vychádzajú zo schváleného Rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 a aktualizácie prognózy makroekonomického vývoja ekonomiky Slovenskej republiky na roky 2010 až 2012. 

4.1.	Stanovenie výšky schodku rozpočtu verejnej správy na roky 2010 až 2012

	Výška schodku rozpočtu verejnej správy je definovaná ako podiel na hrubom domácom produkte. Stanovenie tohto podielu spolu s príjmami rozpočtu verejnej správy definuje a určuje v rámci fiškálneho rámca na príslušné rozpočtové obdobie priestor pre verejné výdavky. Stanovenie schodkov rozpočtu verejnej správy na jednotlivé roky je nasledovné.

(v mil. Eur; ESA 95)	Schválený rozpočet VS*	Východiská rozpočtu VS	Rozdiel	
 	2010	2011	2010	2011	2012	2010	2011	
						V - R	V – R	
Hospodárenie ostatných subjektov VS	143,9	237,3	10,8	172,2	197,5	-133,1	-65,1	
Modifikujúce faktory (vplyv akrualizácie ŠR)	-495,6	-205,7	-370,4	-173,3	91,5	125,2	32,4	
Schodok ŠR na hotovostnom princípe	-918,6	-725,7	-1 846,1	-1 853,9	-1857,4	-927,5	-1 128,2	
Schodok rozpočtu VS	-1 270,3	-694,1	-2 205,7	-1 855,0	-1 568,4	-935,4	-1 160,9	
Schodok rozpočtu VS (v % na HDP)	-1,6	-0,8	-2,9	-2,2	-1,7	-1,3	-1,4	
HDP (b. c.)	79 393	86 758	76 084	82 664	90 161	-3 309	- 4 094	
Pozn.:  V stĺpci „rozdiel“ údaj so znamienkom mínus, resp. plus znamená zhoršenie, resp. zlepšenie bilancie 
* po zapracovaní novembrovej aktualizácie makroekonomickej prognózy a prehodnotení fiškálnych cieľov roku 2009 boli aktualizované aj roky 2010 a 2011 

Z dôvodu premietnutia súčasnej makroekonomickej situácie, zapracovania aktuálnej prognózy daňových a odvodových príjmov, aktualizovaných príjmov a výdavkov verejných financií a niektorých finančných vzťahov s rozpočtom EÚ, dochádza v porovnaní s Rozpočtom verejnej správy na roky 2009 až 2011 k  úprave už schválenej výšky deficitu rozpočtu verejnej správy na jednotlivé roky. V roku 2010 sa deficit navrhuje na úrovni 2,9 % HDP, v roku 2011 na úrovni 2,2 % HDP a v roku 2012 sa predpokladá deficit na úrovni 1,7 % HDP. Zvýšenie deficitu tak odsúva pôvodný fiškálny cieľ v podobe vyrovnaného rozpočtu verejnej správy na neskoršie obdobie, avšak Slovensko navrhovanými deficitmi  pokračuje  v snahe o konsolidáciu verejných financií a rovnako prezentuje svoju snahu plniť záväzky vyplývajúce zo znenia Paktu stability a rastu. 
	
	Výsledkom rešpektovania už schválených základných parametrov rozpočtu a  aktualizácie niektorých vyššie uvedených položiek je úprava parametrov štátneho rozpočtu, ktorých základný prehľad poskytuje nasledovná tabuľka. 

(v mil. Eur)	2010	2011	2012	
Hotovostné výdavky štátneho rozpočtu (ŠR)	15 048,6	16 116,3	16 926,1	
Hotovostný schodok ŠR - rozpočet verejnej správy na roky 2009 až 2011	-918,6	-725,7	-	
Hotovostný schodok ŠR - východiská rozpočtu verejnej správy na roky 2010 až 2012	-1 846,1	-1 853,9	-1 857,4	
Zmena schodku ŠR	927,5	1 128,2	-	

4.2. Najvýznamnejšie rozdiely medzi východiskami rozpočtu verejnej správy na roky 2010 až 2012 a rozpočtom verejnej správy na roky 2009 až 2011

	Na základe aktuálnej predikcie makroekonomického rámca, štátneho rozpočtu a ostatných subjektov verejnej správy je možné predpokladať nasledovné rozdiely medzi schváleným rozpočtom verejnej správy na roky 2009 až 2011 a návrhom východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2010 až 2012. 

POZITÍVA 

Priestor vplyvom aktualizácie predpokladu HDP a stanovenie deficitu rozpočtu verejnej správy

	Cieľ verejných financií je definovaný ako percentuálny podiel na HDP a jeho nižšia úroveň automaticky vytvára menší priestor v rozpočte. Vzhľadom na to, že na roky 2010 a 2011 je stanovený vyšší podiel schodku rozpočtu verejnej správy na HDP, dochádza napriek nižšej prognózovanej hodnote HDP k zvyšovaniu priestoru pre výdavky verejných financií. V roku 2010 dochádza k zvýšeniu priestoru na čerpanie verejných výdavkov vo výške 935,4 mil. Eur a rovnako aj v roku 2011, a to vo výške 1 160,9 mil. Eur.

Environmentálny fond

	V hospodárení Environmentálneho fondu sa oproti schválenému Rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 predpokladá v rokoch 2010 a 2011 zlepšenie jeho hospodárenia, a to z dôvodu doplnenia pôvodne rozpočtovaných príjmov o predpokladané príjmy z predaja emisných kvót. Ročne ide o zvýšenie príjmov o sumu 66 000 tis. Eur, t. j. 0,087 % HDP v roku 2010, resp. 0,080 % HDP v roku 2011.

NEGATÍVA

Daňové príjmy štátneho rozpočtu
	
	Aktualizácia daňových prognóz má negatívny vplyv na verejné financie a prispieva k zvýšeniu salda verejných financií. V roku 2010 sa očakáva na hotovostnom princípe o 1 038,1 mil. Eur nižší výber daňových príjmov a v roku 2011 sa predpokladá rovnako zníženie výberu daňových príjmov, a to o 1 033,1 mil. Eur. S daňovými príjmami súvisia aj výdavky na verejnoprospešný účel, ktoré môžu byť poukázané tretiemu sektoru. Predpokladá sa, že dôjde k zníženiu prostriedkov na verejnoprospešný účel, a to v roku 2010 o 4,6 mil. Eur, resp. v roku 2011 o 8,9 mil. Eur.

Iné ako daňové príjmy štátneho rozpočtu

	Ide o nedaňové príjmy, ktoré súvisia s činnosťou jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu. Tvoria ich príjmy z podnikania a z vlastníctva majetku, administratívne a iné poplatky a platby, kapitálové príjmy, úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov a iné nedaňové príjmy. Ďalej sú tu zahrnuté príspevky zdravotných poisťovní na činnosť operačných stredísk záchrannej zdravotnej služby. V roku 2010 dochádza k výpadku tohto druhu príjmov o 102,2 mil. Eur a taktiež v roku 2011, a to vo výške 3,7 mil. Eur. Významným iným ako daňovým príjmom sú príjmy z dividend z majetkovej účasti štátu a Fondu národného majetku SR.

	Fond národného majetku SR vo svojom návrhu rozpočtu predpokladá nižšie príjmy z dividend od spoločností s majetkovou účasťou fondu, ako sa pôvodne rozpočtovalo, a to v roku 2010 o 71,0 mil. Eur (0,09 % HDP) a v roku 2011 o 36,4 mil. Eur (0,04 % HDP). Tieto sa prostredníctvom štátnych finančných aktív následne stávajú príjmom štátneho rozpočtu. V roku 2010 je navrhnutý znížený odvod dividend od Slovenského plynárenského priemyslu, a. s. o 44,6 mil. Eur a od Stredoslovenskej energetiky, a. s. o 9,1 mil. Eur. Obdobná situácia je aj v roku 2011, kde pri oboch spomínaných spoločnostiach výpadok dividend predstavuje po 10,0 mil. Eur. Oproti schválenému rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 sa vo východiskách rozpočtu verejnej správy na roky 2010 až 2012 nerozpočtuje odvod dividend od Slovenskej elektrizačnej a prenosovej sústavy,     a. s. vo výške 16,6 mil. Eur a od Martinskej teplárenskej, a. s. v sume 0,6 mil. Eur.

	V oblasti príjmov z dividend realizovaných jednotlivými ministerstvami dochádza v roku 2010 k zníženiu príjmov z dividend od Slovenskej záručnej a rozvojovej banky, a. s. v sume 3,3 mil. Eur (rovnako aj v roku 2011) a od spoločnosti JAVYS, a. s. v sume 1,9 mil. Eur (v roku 2011 v sume 2,0 mil. Eur).

Výdavky štátneho rozpočtu

	Z dôvodu aktualizácie jednotlivých výdavkových položiek došlo k celkovému zvýšeniu výdavkov štátneho rozpočtu v roku 2010 o 241 mil. Eur a v roku 2011 o 683 mil. Eur. 

Na zvýšení sa podieľajú najmä nasledovné položky:
-	platba poistného plateného štátom z kapitoly MZ SR na úrovni 4,9 % o 120,6 mil. Eur v roku 2010 a 114,0 mil. Eur v roku 2011, 
-	zvýšenie platby zo štátneho rozpočtu na krytie deficitu SP o 11,6 mil. Eur v roku 2010 a 159,7 mil. Eur v roku 2011, 
-	premietnutie dosahov sociálneho balíčka (vrátane vianočného príspevku) schváleného v roku 2009 do roku 2010 v sume 151,5 mil. Eur a do roku 2011 v sume 175,7 mil. Eur, 
-	premietnutie dosahov z investičných stimulov schválených v predchádzajúcich rokoch do kapitol MH SR a MPSVR SR, a to v roku 2010 v sume 62,4 mil. Eur a v roku 2011 v sume 18,4 mil. Eur, 
-	zvýšenie výdavkov v oblasti regionálneho školstva a transferu pre verejné vysoké školy v roku 2010 o 26,4 mil. Eur a v roku 2011 o 71,1 mil. Eur,
-	zabezpečenie rekonštrukcie Zimného štadióna Ondreja Nepelu v roku 2010 o 40,6 mil. Eur, 
-	premietnutie nového systému v odmeňovaní policajtov a colníkov v roku 2010 a 2011 každoročne o 70,7 mil. Eur, 
-	zapracovanie platby za dostupnosť do kapitoly MDPT SR za 2. balík PPP projektov (R1) v roku 2010 v sume 13,0 mil. Eur a v roku 2011 v sume 79,9 mil. Eur,
-	dofinancovanie straty z výkonov vo verejnom záujme prostredníctvom kapitoly MDPT SR pre ŽSR a ŽSSK po 16,6 mil. Eur pre každú spoločnosť v roku 2010 aj v roku 2011.

Obce

	V schválenom Rozpočte verejnej správy na roky 2009 až 2011 sa predpokladalo pri obciach v roku 2010 vyrovnané rozpočtové hospodárenie. Vzhľadom na to, že v roku 2010 budú vykonané voľby do samosprávnych orgánov obcí, pri návrhu východísk na rok 2010 bol prehodnotený pôvodný rozpočet a v roku 2010 uvažuje so schodkovým rozpočtovým hospodárením vo výške 28,4 mil. Eur, t. j. 0,037 % HDP. Situácia tzv. volebných rokov sa opakuje, čo možno dokumentovať aj na roku 2006, keď obce zapájali do rozpočtov zdroje z peňažných fondov a z predchádzajúcich rokov a rozpočtové hospodárenie v metodike ESA 95 skončilo so schodkom vo výške 158,5 mil. Eur. 

Vyššie územné celky 

	V schválenom Rozpočte verejnej správy na roky 2009 až 2011 predpokladalo ministerstvo financií pre rok 2010 schodkové rozpočtové hospodárenie VÚC vo výške 11,9 mil. Eur, pričom pri spracovaní návrhu rozpočtu sa brali do úvahy aj podklady predložené VÚC pre zostavenie návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011. Zastupiteľstvami vyšších územných celkov však už bolo schválené schodkové rozpočtové hospodárenie na rok 2010 vo výške 30,0 mil. Eur, čím došlo k nárastu schodku v rozpočtoch VÚC oproti úvahe ministerstva financií  o 18,1 mil. Eur. V návrhu východísk na rok 2010 došlo zo strany ministerstva financií k prehodnoteniu návrhu rozpočtu na rok 2010 za vyššie územné celky a schodok bol upravený do výšky 29,9 mil. Eur. Oproti schválenému rozpočtu na rok 2010 ide o zhoršenie hospodárenia 18,0 mil. Eur, t. j. 0,024 % HDP. V roku 2011 je podobná situácia, kedy dochádza k zvýšeniu ich schodkového hospodárenia o 19,9 mil. Eur, čo predstavuje rovnako zhoršenie ich hospodárenia o 0,024 % HDP.

	K zvýšeniu schodku v rozpočtoch vyšších územných celkov došlo predovšetkým z titulu zvýšenia príjmových finančných operácií – prijatých úverov o 44,8 mil. Eur, keď v rozpočte verejnej správy na roky 2009 až 2011 sa uvažovalo so sumou 33,2 mil. Eur a vo východiskách rozpočtu verejnej správy na roky 2010 až 2012 sa predpokladá suma 78,0 mil. Eur. Najvyššie úvery z hľadiska absolútnej hodnoty, ako aj z hľadiska prehodnotenia pôvodných zámerov predpokladajú realizovať VÚC Košice,  VÚC Trnava a VÚC Bratislava. 

Sociálna poisťovňa 

	Na zhoršení hospodárenia Sociálnej poisťovne v roku 2010 o 42,3 mil. Eur, t. j. 0,056 % HDP a v roku 2011 o 11,5 mil. Eur, t. j. 0,014 % HDP sa podieľa najmä aktualizácia prognóz daňových príjmov (príjmy z poistného). 

	Pri zachovaní poistno-technickej rezervy Sociálnej poisťovne na úrovni cca 1/12 výdavkov poistenia dochádza zároveň k zvýšeniu transferu zo štátneho rozpočtu na krytie výpadku príjmov Sociálnej poisťovne z titulu zavedenia II. piliera dôchodkového sporenia, a to v roku 2010 o 11,6 mil. Eur, t. j. o 0,02 % HDP a v roku 2011 o 159,7 mil. Eur, t. j. o 0,19 % HDP. 

	Na krytie deficitov vzniknutých v dôsledku zavedenia II. piliera sa do základného fondu starobného poistenia predpokladá poskytnutie prostriedkov zo štátnych finančných aktív, resp. štátneho rozpočtu v roku 2010 v sume 723,5 mil. Eur, v roku 2011 v sume 890,0 mil. Eur a v roku 2012 v sume 933,2 mil. Eur. Na účte prostriedkov štátnych finančných aktív určených na financovanie transformačných nákladov dôchodkovej reformy je v roku 2010 k dispozícii 446,3 mil. Eur a už od druhého polroku 2010 je potrebné zabezpečiť financovanie z prostriedkov štátneho rozpočtu.

Národný jadrový fond 

	V návrhu východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2010 až 2012, v porovnaní so schváleným rozpočtom verejnej správy na roky 2009 až 2011, sa v rokoch 2010 a 2011 predpokladá zhoršenie jeho hospodárenia, a to v roku 2010 o 82,5 mil. Eur, t. j. 0,108 % HDP a v roku 2011 o 86,9 mil. Eur, t. j. 0,105 % HDP. Na uvedenom zhoršení hospodárenia sa podieľa predovšetkým nerozpočtovanie pôvodne rozpočtovaných príjmov z odvodov od prevádzkovateľov sústav. Výšku odvodu od prenosovej sústavy ustanovuje podľa § 7 ods. 4 a 5 zákona č. 238/2006 Z. z. vláda podľa schválenej stratégie nariadením. Vzhľadom na skutočnosť, že v nadväznosti na schválenú Stratégiu záverečnej časti jadrovej energetiky nebolo vydané nariadenie vlády SR o výbere odvodu od prevádzkovateľov sústav, nie je  tento odvod vyberaný. 

Fond národného majetku SR 

	Oproti schválenému rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 sa v návrhu východísk predpokladá zhoršenie jeho hospodárenia v roku 2010 o 11,9 mil. Eur, t. j. 0,016 % HDP a v roku 2011 o 1,4 mil. Eur, t. j. 0,0016 %. Zhoršenie hospodárenia je spôsobené hlavne financovaním výdavkov fondu súvisiacich s reštitučnými nárokmi a správou zmlúv zo zostatku prostriedkov z predchádzajúcich rokov.