1.	Makroekonomické rámce zostavenia návrhu rozpočtu na roky 2008 až 2010

Aktuálna prognóza makroekonomického vývoja do roku 2010 je postavená na aktualizovaných údajoch o vývoji v roku 2006 a dôležitých predpokladoch o vývoji vnútorných a vonkajších podmienok ekonomiky SR. Prezentované trendy sú výsledkom iteratívneho procesu zlaďovania fiškálnych, monetárnych a sektorových zámerov, ako aj niektorých expertných odhadov. Ide najmä o posledné odhady vplyvu priamych zahraničných investícií na rast investícií, zamestnanosti, produkcie, exportu a dovozu v jednotlivých rokoch, ale aj o zmeny v celkových očakávaniach ekonomických subjektov, vo vývoji svetových cien, v konkurencieschopnosti SR v kontexte nových vonkajších podmienok. Na dôležitosti naberá odhad vplyvu procesu prijímania eura a vstupu SR do eurozóny v súlade s deklarovaným termínom k 1. 1. 2009.

Aktualizovaná prognóza do roku 2010 potvrdzuje rovnaké trendy a charakter strednodobého vývoja, ktoré sa predpokladali pri tvorbe viacročného rozpočtu na roky 2007-2009 a ktoré sa prezentovali aj pri aktualizácii Konvergenčného programu SR do roku 2010 (december 2006). Očakávaný vývoj hlavných makroekonomických indikátorov je obsiahnutý v nasledujúcej tabuľke: 

Makroekonomické predpoklady MF SR -  Rozpočet 2007-2009	
 	Skutočnosť	Prognóza	
 	2006	2007	2008	2009	2010	
 	 	Rozpočet 2007-2009	Aktuálny odhad	zmena	Rozpočet 2007-2009	Aktuálny odhad	zmena	Rozpočet 2007-2009	Aktuálny odhad	zmena	Aktuálny odhad	
HDP (b. c., mld.Sk)	1636,3	1794,7	1809,4	14,7	1918,7	1941,0	22,3	2050,1	2074,0	23,9	2215,4	
Tempo rastu HDP (s.c., %)	8,3	7,4	8,1	0,7	5,2	5,6	0,4	5,1	5,1	0,0	5,0	
Spotreba domácností, reálny rast	6,3	5,3	6,0	0,7	4,4	4,6	0,2	4,2	4,2	0,0	4,1	
Spotreba domácností, nominálny rast	11,6	8,0	8,2	0,2	6,6	6,7	0,1	6,8	6,8	0,0	6,6	
Mzda za NH, reálny rast	3,3	4,2	4,3	0,1	4,0	4,0	0,0	3,7	3,7	0,0	3,8	
Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti (%)	10,4	9,9	9,8	-0,1	9,6	9,5	-0,1	9,2	9,1	-0,1	8,8	
Produktivita práce (reálny rast, %)	5,8	5,9	6,5	0,6	4,4	4,7	0,3	4,2	4,2	0,0	4,1	
Priemerná ročná miera inflácie (%)	4,5	2,5	2,2	-0,3	2,0	1,9	-0,1	2,4	2,4	0,0	2,4	
Export tovarov a služieb, reálny rast	20,7	15,1	18,9	3,8	8,3	10,0	1,7	7,4	8,8	1,4	6,8	
Import tovarov a služieb, reálny rast	17,8	11,3	14,2	2,9	7,2	8,7	1,5	6,5	8,0	1,5	6,1	
Prispevok ZO k rastu HDP, p.b.	1,7	3,4	4,2	0,8	1,2	1,5	0,3	1,1	1,0	-0,1	0,9	
Saldo obchodnej bilancie, mld. Sk	-91,6	-36,0	-41,0	-5,0	-22,4	-19,5	2,9	-15,3	-11,6	3,7	-5,9	
Bilancia bežného účtu, % HDP	-8,3	-3,8	-4,1	-0,3	-2,7	-2,7	0,0	-2,1	-2,0	0,1	-1,5	
Spotreba verejnej správy, reálny rast	4,1	2,0	2,0	0,0	3,0	3,0	0,0	2,8	2,8	0,0	2,8	
Zdroj: MF SR	
Aktualizácia predikcie vývoja ekonomiky SR v roku 2007 naznačuje, že vývoj viacerých indikátorov ekonomiky môže byť lepší ako sa očakávalo pri zostavovaní rozpočtu pre rok 2007. Vyšší by mal byť rast výkonnosti ekonomiky (nominálne aj reálne hodnoty HDP), rast priemernej reálnej mzdy ako aj nominálnej aj reálnej súkromnej spotreby; výrazne vyšší by mal byť reálny rast exportu tovarov a služieb a reálny príspevok čistého zahraničného dopytu k rastu HDP. Naopak, zhoršili sa predpoklady o deficite obchodnej bilancie, aj podielu deficitu bežného účtu na HDP. Odhad miery inflácie sa však oproti predpokladom v rozpočte na rok 2007 znížil o 0,3 percentuálne body, a to v dôsledku úprav regulovaných cien, najmä cien energií, ktoré boli odsúhlasené Úradom pre reguláciu sieťových odvetví.

Aj keď trendy predchádzajúcich očakávaní (viacročný rozpočet 2007-2009, Konvergenčný program) sa touto aktualizáciou potvrdzujú, kvantitatívne odhady sa pri väčšine dôležitých indikátorov mierne menia. Oproti predpokladom rozpočtu na roky 2007-2009 by mal byť v roku 2008 vyšší reálny rast HDP a tým aj nominálny HDP v celom prognózovanom období. Spotreba domácností by mala v 2008 rásť rýchlejšie ako sa čakalo; vyplýva to z vyššieho rastu celkovej ekonomiky (a tým aj vyššej životnej úrovne obyvateľstva). Nominálna spotreba verejnej správy je daná schváleným viacročným rozpočtom, ktorý sa dodržuje - oproti predpokladom aktuálneho rozpočtu sa  nemenil ani odhad jej reálneho rastu (cenový deflátor). Oproti predpokladom rozpočtu sa upravil  časový priebeh zlepšovania vývoja salda zahraničného obchodu. Na základe informácií o vyšších dynamikách exportu a importu v roku 2006 než sa pôvodne očakávalo, sa v aktualizovanej prognóze upravili odhady exportov a importov, mierne sa zmenil odhad obchodnej bilancie - takmer vo všetkých rokoch a súčasne sa zvýšil príspevok zahraničného obchodu s tovarmi a službami k reálnemu rastu HDP v roku 2007.

2.	Predbežné údaje o hospodárení verejných financií za rok 2006

2. 1. 	Schodok verejných financií

Podľa predbežných výsledkov roku 2006 dosiahol schodok rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 95 hodnotu 55,4 mld. Sk, čo predstavuje 3,4 % HDP. Tento schodok rozpočtu verejnej správy je vrátane vplyvu zavedenia II. piliera dôchodkového systému vo výške 18,2 mld. Sk, čo predstavuje 1,1 % HDP. Schodok rozpočtu verejnej správy bez vplyvu zavedenia II. piliera dôchodkového systému by tak dosiahol úroveň 37,2 mld. Sk, čo predstavuje 2,3 % HDP. 

V schválenom rozpočte verejnej správy na rok 2006 bol schodok rozpočtu verejnej správy bez vplyvu zavedenia II. piliera dôchodkového systému rozpočtovaný vo výške 44,4 mld. Sk, t. j. na úrovni 2,9 % HDP a očakávaný dopad II. piliera vo výške 20,2 mld. Sk, t. j. 1,3 % HDP. Schodok rozpočtu verejnej správy  vrátane vplyvu zavedenia II. piliera dôchodkového systému bol rozpočtovaný na úrovni 64,6 mld. Sk, čo predstavovalo 4,2 % HDP (pri prognóze HDP vo výške 1 531,4 mld. Sk). 

Celkovo lepší výsledok hospodárenia verejnej správy v porovnaní s rozpočtom vyjadrený v % HDP predstavuje 0,8 % (v absolútnom vyjadrení 9,2 mld. Sk), z toho vplyv HDP je 0,2 % a predbežné výsledky hospodárenia verejnej správy mali pozitívny vplyv 0,6 % HDP.

Najvýznamnejší podiel na vytváraní schodku rozpočtu verejnej správy má štátny rozpočet, ktorý v súhrne so štátnymi finančnými aktívami a ostatnými mimorozpočtovými účtami dosiahol v metodike ESA 95 schodok 51,2 mld. Sk, čo z celkového schodku rozpočtu verejnej správy predstavuje až 92 %. 

Hospodárenie verejných financií bolo výrazne ovplyvnené pozitívne alebo negatívne niektorými významnými položkami, ako je napr. pozitívny vplyv zvýšenia pohľadávok štátnych rozpočtových organizácii v sume 3,3 mld. Sk, nižší vplyv pohľadávok voči EÚ oproti roku 2005 z priamych platieb a z predfinancovania fondov, negatívny vplyv časového rozlíšenia daní a odvodov v objeme 8,6 mld. Sk, kapitálové transfery v objemne 2,6 mld. Sk, ktoré vyplynuli z prevzatia záväzkov Slovenského vodohospodárskeho podniku, š. p. Banská Štiavnica, z nepeňažného vkladu do základného imania ŽSR a Letiskovej spoločnosti Žilina a z odpustenia pohľadávok voči zahraničiu, tovarové deblokácie pohľadávok v zahraničí v objeme 1,3 mld. Sk. Na predbežnú skutočnosť vplývali aj viaceré ďalšie faktory, napr. preklasifikovanie záruk FNM SR v objeme 3,3 mld. Sk do dlhu FNM SR (vyplývajúci očakávaný budúci výdavok v tejto hodnote) ako aj negatívny vplyv schodku, ktorý vykázali obce a ich rozpočtové organizácie  v objeme 4,8 mld. Sk.

Podrobnosti o vývoji hospodárenia štátneho rozpočtu a ostatných subjektov verejnej správy budú spracované a uverejnené v Záverečnom účte verejnej správy Slovenskej republiky za rok 2006. 

2. 2. 	Dlh verejnej správy (maastrichtský dlh)

Úroveň verejného dlhu (maastrichtský dlh) Slovenskej republiky k 31. 12. 2006 dosiahla 503,1 mld. Sk, čo predstavuje 30,7 % HDP. Dominantný podiel na verejnom dlhu mal štátny dlh (bez refinančného systému), ktorý predstavoval 484,0 mld. Sk. Oproti stavu maastrichtského dlhu ku koncu roka 2005 (507,4 mld. Sk) došlo k jeho miernemu zníženiu  o 4,3 mld. Sk, ale jeho pomer k HDP poklesol výraznejšie, a to z 34,5 % na 30,7 %. Spôsobil to predovšetkým výrazný medziročný nárast HDP, ktorý v bežných cenách vzrástol o 11,2 %.  

3.	Rozpočtovanie daňových príjmov

3. 1.	Legislatívne predpoklady

Makroekonomické predpoklady uvedené v predchádzajúcej časti tohto dokumentu boli základom pre vypracovanie aktuálnych prognóz daňových príjmov verejnej správy na roky 2008 až 2010. Prognózy vychádzajú z platnej legislatívy (s výnimkou spotrebnej dane z tabakových výrobkov), pričom oproti schválenému rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 nedošlo k žiadnym zmenám. 

V prognóze spotrebných daní je zohľadnené aj plánované zvyšovanie sadzieb dane na cigarety, od 1.1.2008 a následne aj od 1.1.2009, ktoré súvisí s harmonizáciou sadzieb dane v EÚ. V súvislosti so vstupom do EÚ sa Slovenská republika zaviazala prijať smernicu, ktorá rozširuje okruh predmetov zdanenia o energetické výrobky (zemný plyn na vykurovanie, pevné palivá) a elektrinu. Podľa tejto smernice mala Slovenská republika zdaňovať tieto komodity na úrovni minimálne 50 % relevantnej minimálnej sadzby dane uplatňovanej v EÚ najneskôr k 1.1.2007. V súčasnosti naďalej prebieha príprava samostatného zákona o spotrebnej dani z elektriny, uhlia a zemného plynu, a preto aktuálna prognóza daňových príjmov nepočíta so žiadnymi príjmami z týchto nových daní. Vláda vyvinie maximálne úsilie, aby aplikácie tejto smernice mala čo najmenší dopad na obyvateľstvo, resp. domácnosti. 

Aktuálna prognóza na roky 2008 až 2010 zohľadňuje okrem makroekonomického rámca a platnej legislatívy aj dosiahnutú skutočnosť hotovostného výnosu daní za rok 2006 a odhad na rok 2007. U dane z príjmov fyzických osôb z podnikania a dane z príjmov právnických osôb sú k dispozícii údaje za rok 2005 v metodike ESA 95, ktoré predstavujú základ pre prognózu na nasledujúce roky. 

3. 2.	Porovnanie aktuálneho odhadu daní s rozpočtom verejnej správy na roky 2007 až 2009

Nižšie uvedená tabuľka prezentuje rozdiely aktuálnej prognózy daní v metodike ESA 95 oproti rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009. Aktuálna prognóza na rok 2008 je v porovnaní so schváleným rozpočtom nižšia o 0,3 mld. Sk a  o 2,0 mld. Sk v roku 2009. Prehodnotenie prognózy DPFO smerom nadol je kompenzované priaznivejšími očakávaniami výnosu u DPPO, ktorý by mal profitovať najmä z očakávaného vysokého hospodárskeho rastu. Revízia odhadu dane z príjmov vyberanej zrážkou na rok 2007 smerom nahor je spôsobená zaplatením dane z licenčných poplatkov vybraných daňových subjektov. Nižšie plnenie spotrebnej  dane z tabakových výrobkov na prelome rokov 2006 a 2007 sa premietlo do zníženia prognózy tejto dane v nasledujúcich rokoch.  Na druhej strane, aktualizácia makroekonomických prognóz a očakávaná stabilizácia cien ropy a pohonných hmôt, pozitívne ovplyvnili výnos ostatných spotrebných daní. 

Rozdiely medzi odhadom daní a rozpočtom verejnej správy na roky 2007až 2009 	
(v mil. Sk, akruál)	2007	2008	2009	
	Prognóza	
Daňové príjmy na akruálnej báze spolu	1 127	-327	-1 983	
Daň z príjmov fyzických osôb	-982	-1 637	-2 959	
Daň z príjmov právnických osôb	1 917	1 910	2 185	
Daň z príjmov vyberaná zrážkou	808	0	0	
Daň z pridanej hodnoty	0	0	0	
Spotrebné dane	-616	-600	-1 209	
Miestne dane	0	0	0	
Ostatné dane	0	0	0	
(+)  indikuje aktuálny odhad vyšší ako rozpočet, (-)  indikuje aktuálny odhad nižší ako rozpočet	

Z hľadiska jednotlivých subjektov verejnej správy sú rozdiely medzi odhadom daní a rozpočtom verejnej správy na roky 2007až 2009 nasledovné.

(v mil. Sk;  ESA 95)	RVS na roky 2007 až 2009	Aktuálny odhad	Rozdiel	
 	2007	2008	2009	2007	2008	2009	2007	2008	2009	
Daňové príjmy VS spolu	306 917	326 858	347 825	308 044	326 531	345 842	1 127	-327	-1 983	
Daňové príjmy štátneho rozpočtu	250 873	265 396	281 018	253 109	266 825	282 036	2 236	1 429	1 018	
Daňové príjmy obcí	42 360	46 422	50 426	41 529	45 106	48 177	-831	-1 316	-2 249	
Daňové príjmy VÚC	13 667	15 024	16 363	13 389	14 584	15 611	-278	-440	-752	
Environmentálny fond	17	16	18	17	16	18	0	0	0	

4.	Východiská rozpočtu verejnej správy na roky 2008 až 2010

Východiská rozpočtu verejnej správy na roky 2008 až 2010 vychádzajú zo schváleného Rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 a sú v súlade s aktualizovaným Konvergenčným programom Slovenska do roku 2010. 

4.1.	Stanovenie výšky deficitu rozpočtu verejnej správy na roky 2008 až 2010

Výška deficitu rozpočtu verejnej správy je definovaná ako podiel na hrubom domácom produkte. Stanovenie tohto podielu spolu s príjmami rozpočtu verejnej správy definuje a určuje v rámci fiškálneho rámca na príslušné rozpočtové obdobie priestor pre verejné výdavky. V schválenom rozpočte verejnej správy na roky 2007 až 2009 je pre rok 2008 stanovený podiel deficitu rozpočtu verejnej správy na hrubom domácom produkte na úrovni    2,44 % a pre rok 2009 to je 1,94 %. Na roky 2008 a 2009 sa navrhuje zlepšenie podielov deficitov, čo predstavuje zníženie o 0,10 % HDP.

(v mld. Sk; ESA 95)	Schválený rozpočet VS	Východiská rozpočtu VS	Rozdiel	
 	2008	2009	2008	2009	2010	2008	2009	
						V - R	V – R	
Prebytok ostatných subjekty VS	2,0	4,3	2,3	3,2	4,1	0,3	-1,1	
Modifikujúce faktory (vplyv akrualizácie ŠR)	-26,0	-31,3	-25,9	-26,3	0,8	0,1	5,0	
Deficit ŠR na hotovostnom princípe	-22,8	-12,8	-21,8	-15,1	-23,5	1,0	-2,3	
Deficit rozpočtu VS	-46,8	-39,8	-45,4	-38,2	-18,6	1,4	1,6	
Deficit rozpočtu VS (v % na HDP)	-2,44	-1,94	-2,34	-1,84	-0,84	0,10	0,10	
HDP (b. c.)	1 919,1	2 050,5	1 941,0	2 074,0	2 215,4	21,9	23,5	
Pozn.:  V stĺpci „rozdiel“ údaj so znamienkom mínus, resp. plus znamená zhoršenie, resp. zlepšenie bilancie 

V predložených východiskách je zapracovaná aktualizovaná prognóza vývoja slovenskej ekonomiky a daňových a odvodových príjmov. Aktualizované sú aj príjmy a výdavky verejných financií naviazané na úrokové sadzby (najmä úročenie štátneho dlhu, ale aj príjmy z účtu na financovanie dôchodkovej reformy) a finančné vzťahy s rozpočtom EÚ. 

Pri príprave rozpočtu verejnej správy na roky 2008 až 2010 bude potrebné sa zaoberať štruktúrou štátnych aktív a pasív s cieľom reagovať na dynamiku okolitého prostredia. Optimalizácia tejto štruktúry by mala prispieť k zlepšenej projekcii ako príjmov tak i výdavkov vlády a teda k stabilite verejných financií. Zároveň bude potrebné optimalizovať i štruktúru spotreby vlády. 
Výsledkom rešpektovania už schválených základných parametrov rozpočtu a  aktualizácie niektorých vyššie uvedených položiek, je úprava parametrov štátneho rozpočtu, ktorých základný prehľad poskytuje nasledovná tabuľka. 
(v mil. Sk)	2008	2009	2010	
Hotovostné výdavky štátneho rozpočtu	354 610	382 108	432 268	
Hotovostný deficit SR schválený rozpočtom verejnej správy na roky 2007 až 2009	22 838	12 771	–	
Hotovostný deficit navrhovaný východiskami rozpočtu verejnej správy na roky 2008 až 2010	21 762	15 085	23 506	
Zmena v deficite ŠR	1 076	-2 314	–	

4. 2.	Najvýznamnejšie rozdiely medzi východiskami rozpočtu verejnej správy na roky 2008
až 2010 a Rozpočtom verejnej správy na roky 2007 až 2009

Na základe aktuálnej predikcie makroekonomického rámca, štátneho rozpočtu a ostatných subjektov verejnej správy je možné predpokladať nasledovné rozdiely medzi schváleným rozpočtom verejnej správy na roky 2007 až 2009 a návrhom východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2008 až 2010. 

POZITÍVA 

Daňové príjmy
Aktualizácia daňových prognóz má pozitívny dopad na verejné financie a prispieva k zníženiu salda verejných financií. V roku 2008 sa očakáva ich ďalší nárast vo výške 1 429,0 mil. Sk a v roku 2009 o 1 018,0 mil. Sk. S daňovými príjmami súvisia aj výdavky na verejnoprospešný účel. Ide o 2 %, ktoré môžu byť poukázané tretiemu sektoru. Predpokladá sa, že dôjde k zníženiu prostriedkov na verejnoprospešný účel, a to v roku 2008 o 80,0 mil. Sk, resp. v roku 2009 o 89,0 mil. Sk.

Úrokové náklady dlhovej služby
Nižšie ako pôvodne predpokladané úrokové sadzby, ale aj výraznejší vplyv zavedenia Štátnej pokladnice a tiež rýchlejšie zhodnocovanie slovenskej koruny sa prejavil v úsporách na úrokových nákladoch štátneho dlhu. Predpokladá sa, že v roku 2008 budú tieto náklady o 896,7 mil. Sk nižšie. V roku 2009 sa pozitívny trend prehlbuje a predpokladá sa, že úrokové náklady budú o 1 824,0 mil. Sk nižšie. V uvedených úsporách je zohľadnení efekt zníženia istiny štátneho dlhu z prostriedkov mimoriadnych dividend od Slovenského plynárenského priemyslu, a. s. vo výške 10,0 mld. Sk, ktoré sa predpokladajú získať začiatkom roka 2008.

Iné ako daňové príjmy štátneho rozpočtu
Ide o nedaňové príjmy, ktoré súvisia s činnosťou jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu. Tvoria ich príjmy z podnikania a z vlastníctva majetku, administratívne a iné poplatky a platby, kapitálové príjmy, úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov a iné nedaňové príjmy. Ďalej sú tu zahrnuté príspevky zdravotných poisťovní na činnosť operačných stredísk záchrannej zdravotnej služby. Príjmy prostriedkov z rozpočtu Európskej únie nemajú vplyv na schodok a transfer zo štátnych finančných aktív predstavujúci dividendy realizované Fondom národného majetku SR sa predpokladá na pôvodnej úrovni. V roku 2008 prispievajú k zníženie schodku rozpočtu verejnej správy, keď narastajú o 1 909,1 mil. Sk a naopak v roku 2009 sa predbežne predpokladá ich negatívny dopad na schodok rozpočtu verejnej správy vo výške 55,1 mil. Sk hlavne z dôvodu zníženia úrokov z voľného zostatku úrokov na jedinom účte a návratných finančných výpomocí.

Medziročná zmena stavu pohľadávok SR voči EÚ
Aktualizáciou medziročných zmien stavu pohľadávok SR voči EÚ došlo k pozitívnemu efektu na deficit rozpočtu verejnej správy. Objemy, a o ktoré pohľadávky ide zobrazuje nasledovný prehľad.

Stav pohľadávok
(v tis. Sk)	2008	2009	
Pohľadávka na priame platby	-989 561	-344 958	
Pohľadávka na predvstupové fondy 1	-155 484	606 106	
  -  pohľadávka na ISPA    	-155 484	606 106	
  -  pohľadávka na SAPARD	0	0	
Pohľadávka na predplácanie kontraktov ISPA a KF 3	-12 143	7 585	
Pohľadávka na štrukturálne fondy 2	1 996 751	-469 730	
Pohľadávka na Kohézny fond 2	0	1 914 168	
Pohľadávka na Plán rozvoja vidieka (ZS-EAGGF) 2	-362 354	0	
Pohľadávka na predfinancovanie finančného mechanizmu EHP a Nórskeho finančného mechanizmu	67 103	63 791	
Pohľadávka na predfinancovanie Švajčiarskeho finančného mechanizmu	-109 530	-56 573	
Pohľadávky celkom	434 782	1 720 389	
Poznámky 1,2) predfinancovanie záverečnej platby z EK
                   3) v závislosti od prípadu trvá preplatenie EK 2 mesiace	
 
NEGATÍVA

Sociálna poisťovňa
Aktualizovaný návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne vychádza z predbežných výsledkov roka 2006, ktoré zaznamenali zlepšenie oproti rozpočtu. Zlepšené makroekonomické predpoklady, prehodnotený objem príjmov a výdavkov Sociálnej poisťovne, ako aj zvýšený objem požadovaného transferu zo štátnych finančných aktív prispejú v porovnaní so schváleným rozpočtom verejnej správy na roky 2007 až 2009 k celkovému zlepšeniu hospodárenia Sociálnej poisťovne v roku 2008 vo výške 723,4 mil. Sk. Naopak v roku 2009 dochádza k negatívnemu vplyvu v objeme 563,0 mil. Sk. V návrhu rozpočtu Sociálnej poisťovne je zapracovaný vyšší odhad objemu príjmov z poistného, ktoré na roky 2008 až 2010 prognózuje IFP , a to v roku 2008 a 2009 približne o 1,1 mld. Sk a v roku 2010 približne o 4,6 mld. Sk. 

Krytie výpadku príjmov Sociálnej poisťovne z dôvodu zavedenia II. piliera dôchodkového sporenia, ktorý je plne zapracovaný vo východiskách rozpočtu verejnej správy je najvýznamnejším výdavkovým titulom štátnych finančných aktív. Predpokladané objemy krytia II. piliera v jednotlivých rokoch rozpočtového rámca zobrazuje nasledovný prehľad.

(v mil. Sk)	Schválený rozpočet	Aktualiz. rozpočet	Návrh rozpočtu	
 	2007	2008	2009	2010	
Sociálnou poisťovňou plánované čerpanie prostriedkov určených na financovanie transformačných nákladov dôchodkovej reformy	-20 200	-20 200	-22 900	-25 200	-26 500	

Oproti schválenému Rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 dochádza k navýšeniu čerpania prostriedkov a to v roku 2008 o 0,4 mld. Sk a v roku 2009 o 0,2 mld. Sk.

Vývoj čerpania prostriedkov určených na financovanie transformačných nákladov dôchodkovej reformy zobrazuje nasledovný prehľad. Vzhľadom na ukončenie úročenia termínovaných účtov dôchodkovej reformy sú údaje na hotovostnom princípe identické s údajmi na akruálnom princípe.

Hotovostný princíp
(v mil. Sk)	Skutočnosť	Schválený rozpočet	Aktualiz. rozpočet	Návrh rozpočtu	
 	2005	2006	2007	2008	2009	2010	
Stavy účtov k 1.1. daného roka	70 109,2	70 209,3	55 579,5	55 644,0	45 744,0	22 844,0	0,0	
Hrubý úrok	123,6	4 449,1	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
Zrážková daň (19%)	23,5	845,3	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
Čistý úrok	100,1	3 603,8	0,0	0,0	0,0	0,0	0,0	
Plánované čerpanie prostriedkov z účtu	0,0	-19 200,0	-20 200,0	-20 200,0	-22 900,0	-25 200,0	-26 500,0	
Prijatý transfér na dôchodkovú reformu - vklad	0,0	1 030,9	10 300,0	10 300,0	0,0	0,0	0,0	
Stavy účtov k 31.12. daného roka	70 209,3	55 644,0	45 679,5	45 744,0	22 844,0	-2 356,0	-26 500,0	
priemerná úroková sadzba v %	3,34	3,30	0,00	0,00	0,00	0,00	0,00	

Predbežne sa predpokladá, že v druhej polovici roku 2009 bude účet prostriedkov určených na financovanie transformačných nákladov dôchodkovej reformy vyčerpaný a preto sa zabezpečuje ďalšie krytie výpadku príjmov Sociálnej poisťovne z titulu zavedenia II. piliera dôchodkového sporenia z prostriedkov štátneho rozpočtu, a to približne vo výške 2,4 mld. Sk a od roku 2010 v plnej výške potrieb Sociálnej poisťovne, v súčasnosti predbežne vo výške 26,5 mld. Sk.

Priestor vplyvom aktualizácie predpokladu HDP a stanovenie deficitu RVS
Cieľ verejných financií je definovaný vo väzbe na úroveň HDP, jeho vyššia úroveň automaticky vytvára väčší priestor v rozpočte. Vzhľadom na to, že na roky 2008 a 2009 je stanovený nižší podiel deficitu RVS na HDP dochádza k znižovaniu priestoru pre výdavky verejných financií. 

Zníženie prebytku ostatných subjektov VS
Aktualizáciou návrhov rozpočtov ostatných subjektov, s výnimkou Sociálnej poisťovne uvedenej osobitne, došlo k zhoršeniu ich celkového salda a teda k negatívnemu dopadu na deficit RVS. Najväčší vplyv má nižšie prebytkové hospodárenie Národného jadrového fondu a príspevkových organizácií. Prehľad hospodárenia jednotlivých subjektov verejnej správy je uvedený v prílohe č. 1.

Spolufinancovanie spoločných programov SR a EÚ
V porovnaní s Rozpočtom verejnej správy na roky 2007 až 2009 prichádza vo východiskách na roky 2008 až 2010 k zvýšeniu výdavkov určených na spolufinancovanie EÚ fondov v roku 2008 o 1,6 mld. Sk a v roku 2009 o 7,7 mld. Sk.