Príloha č. 1

Rozpočtovanie príjmov a výdavkov 
ostatných subjektov verejnej správy v metodike   ESA 95

Rozpočtovanie príjmov a výdavkov ostatných subjektov verejnej správy v metodike ESA 95

1. Obce a vyššie územné celky
	
Návrh rozpočtu územnej samosprávy na roky 2009 až 2011 nadväzuje na východiská rozpočtu verejnej správy a vývoj hospodárenia obcí a vyšších územných celkov (ďalej len „VÚC“) v predchádzajúcich rokoch, ako aj na vykonávaný monitoring rozpočtového hospodárenia územnej samosprávy. Finančné vzťahy k rozpočtom obcí a VÚC sa budú aj v týchto rokoch realizovať predovšetkým prostredníctvom daňových príjmov a prostredníctvom dotácií z príslušných rozpočtových kapitol. Formou dotácií zo štátneho rozpočtu z príslušných kapitol sa budú financovať kompetencie preneseného výkonu štátnej správy a niektoré ďalšie úlohy spojené najmä s realizáciou projektov v rámci štrukturálnych fondov EÚ, napr. v súvislosti s podporou regionálneho rozvoja obcí a VÚC, vzdelávaním a pod. Niektoré špecifické potreby obcí, ako je napr. zachovanie a obnova kultúrnych pamiatok v niektorých mestách a individuálne potreby obcí, ktoré neboli súčasťou fiškálnej decentralizácie budú financované formou dotácií zo štátneho rozpočtu rozpočtovaných v kapitole Všeobecná pokladničná správa.  
V návrhu rozpočtu územnej samosprávy sú zohľadnené výsledky rozpočtového hospodárenia za rok 2007, schválený rozpočet na rok 2008, ako aj podklady VÚC o ich rozpočtoch na roky 2008 až 2010. V roku 2009 sa v rozpočtoch VÚC očakáva nižší schodok ako v roku 2008, a to vo výške 38 505 tis. eur, čo predstavuje zníženie o 50 588 tis. eur. V rozpočtoch obcí sa predpokladá vyrovnané rozpočtové hospodárenie aj napriek tomu, že v roku 2007 skončilo rozpočtové hospodárenie obcí podľa metodiky ESA 95 so schodkom vo výške 35 600 tis. eur. Ministerstvo financií SR pravidelne sleduje vývoj rozpočtového hospodárenia územnej samosprávy. 

1.1. Obce
	
Predpokladá sa, že obce v roku 2009 dosiahnu celkové príjmy vo výške 3 620 737 tis. eur a celkové výdavky v sume 3 459 747 tis. eur. Uvedené údaje sú odhadom Ministerstva financií SR vzhľadom na to, že financovanie samosprávnych kompetencií je v plnej pôsobnosti obcí, ktorých zastupiteľstvá rozhodujú o rozdelení a použití finančných prostriedkov podľa jednotlivých úsekov v rámci schválených rozpočtov. Obce takto samostatne rozhodujú o 72,3  % svojich príjmov.

Daňové príjmy sa očakávajú v sume 1 814 013 tis. eur, ktoré obce získajú z výnosu dane z príjmov platenej fyzickými osobami, z výnosu dane z nehnuteľností, z výnosu daní za špecifické služby (miestne dane a poplatok za komunálne odpady), z výnosu dane z úhrad za dobývací priestor a zo sankcií uložených   v daňovom konaní.  Z výnosov týchto daní bude zabezpečované financovanie samosprávnych pôsobností obcí vrátane samosprávnych pôsobností presunutých z orgánov štátnej správy na obce v rámci decentralizácie verejnej správy. Predpoklad vývoja jednotlivých druhov daňových príjmov v rokoch 2009 až 2011 do rozpočtov obcí  je nasledovný:

(v tis. eur)	2008
rozpočet	Predpoklad	
		2009	2010	2011	
Daňové príjmy spolu	1 548 231	1 814 013	1 945 837	2 117 224	
z toho: daň z príjmov fyzických osôb	1 178 517	1 427 041	1 551 583	1 715 657	
            daň z nehnuteľností	234 017	236 673	241 419	246 266	
            daň za špecifické služby	135 266	145 323	147 813	150 302	
            daň za dobývací priestor	431 	425	425 	425 	
            sankcie		4 551	4 597	4 574	

V rámci nedaňových  príjmov sa uvažuje, že obce dosiahnu sumu 494 589 tis. eur. Ide najmä o príjmy z podnikania a z vlastníctva majetku v sume 147 713 tis. eur, a to z nájomného z prenajatých pozemkov, budov, strojov a zariadení, čiastku 136 095 tis. eur  z administratívnych a iných poplatkov a platieb (správne poplatky, za ubytovacie a stravovacie služby, zo vstupného, za relácie v miestnom rozhlase a pod.) a z iných nedaňových príjmov v sume 36 513 tis. eur.  Predpokladá sa, že kapitálové príjmy dosiahnu výšku 165 970 tis. eur, a to najmä z predaja budov, bytov a z predaja pozemkov. Z úrokov z domácich úverov, pôžičiek a vkladov sa očakáva získať 8 298 tis. eur.

Granty a transfery zo štátneho rozpočtu, zo štátnych fondov, z rozpočtov iných obcí na činnosť spoločných úradov obcí a z rozpočtov VÚC na riešenie spoločných úloh sa očakávajú  v objeme 1 001 772 tis. eur, z toho bežné transfery 752 622 tis. eur a  kapitálové transfery 249 150 tis. eur. Granty a transfery zo štátneho rozpočtu  do rozpočtov obcí sa očakávajú z týchto kapitol:

 - Ministerstva školstva SR – v celkovej sume 614 283 tis. eur. Na zabezpečenie preneseného výkonu   štátnej správy na financovanie činností základných škôl a na činnosť spoločných úradovní obcí pre úsek školstva bude smerovať suma 602 711 tis. eur a ostatné finančné prostriedky v sume 11 572 tis. eur budú smerované na realizáciu aktivít kapitálového charakteru a na ďalšie vzdelávanie.

-	Ministerstva vnútra SR – v sume 18 516 tis. eur.  Na prenesený výkon štátnej správy sú určené finančné prostriedky v celkovej sume 7 352 tis. eur, z toho na činnosť matričných úradov v sume 5 559 tis. eur a na hlásenie a evidenciu občanov a register občanov podľa zákona č. 153/1998 Z. z. 1 793 tis. eur. Z ostatných finančných prostriedkov poskytnutých obciam (11 164 tis. eur) budú financované doplňujúce voľby do orgánov samosprávy obcí, do orgánov samosprávnych krajov, prezidentské voľby a voľby do Európskeho parlamentu, azylová politika a vojnové hroby.

-	Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR – suma 269 tis. eur je určená obciam na financovanie preneseného výkonu štátnej správy v oblasti pozemných komunikácií – špeciálnych stavebných úradov.
   
- Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR –  celková  suma   180 178 tis. eur.   Na  financovanie   preneseného  výkonu   štátnej   správy je rozpočtovaný bežný  transfer v sume 5 809 tis. eur na zabezpečenie činnosti v oblasti stavebného poriadku a bývania v sume 4 714 tis. eur a na činnosti súvisiace so Štátnym fondom rozvoja bývania v sume 1 095 tis. eur. Ďalšie transfery sa predpokladajú poskytnúť obciam na podporu regionálnych aktivít, riešenie nájomných bytov, na program renovácie a rozvoja obcí a zachovanie kultúrneho dedičstva, na aktivity cezhraničnej spolupráce, na podporu zdravotnej, sociálnej, kultúrnej a inštitucionálnej infraštruktúry, na budovanie a rozvoj informačnej spoločnosti verejnej správy a na podporu spoločných služieb pre podnikateľov.

-	Ministerstva životného prostredia SR – celková suma 8 486 tis. eur. Dotácie sú smerované na prenesený výkon štátnej správy na úseku ochrany pred povodňami v sume 783 tis. eur, ostatné dotácie (7 703 tis. eur) na podporu realizácie environmentálnych opatrení na podporu investičných akcií v oblasti odpadového hospodárstva - nakladanie s odpadmi, na sanáciu skládok a podporu separovaného zberu, na ochranu ovzdušia - znižovanie znečisťovania a ochrany životného prostredia.

-	Ministerstva hospodárstva SR – do rozpočtov obcí budú smerovať finančné prostriedky v sume 32 189 tis. eur. Ide o finančné prostriedky na realizáciu investičných akcií - podporu, budovanie a rekonštrukciu infraštruktúry.
 
-	Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR - v sume 16 361 tis. eur, ktoré budú poskytované obciam na zabezpečenie stravy pre deti v hmotnej núdzi, na výkon osobitného príjemcu, na školské potreby a štipendiá  pre deti v hmotnej núdzi.

-	Ministerstva kultúry SR – v sume 4 919 tis. eur na financovanie obnovy kultúrnych pamiatok, na podporu kultúrnych a umeleckých aktivít národnostných menšín, podporu návštevnosti kultúrnych podujatí a aktivít prezentujúcich kultúru SR v zahraničí prostredníctvom štátnych a neštátnych subjektov.

-	Úradu vlády SR – do rozpočtov obcí budú smerovať finančné prostriedky v sume 5 720 tis. eur na financovanie menšinovej a kultúrnej politiky.

-	Všeobecnej pokladničnej správy – v sume 29 325 tis. eur. Ide o finančné prostriedky na financovanie individuálnych potrieb obcí (2 689 tis. eur), na záchranu a obnovu kultúrnych pamiatok (1 958 tis. eur) a na financovanie zariadení sociálnych služieb v sume 24 678 tis. eur.

Do rozpočtov obcí sa predpokladajú poskytnúť finančné prostriedky zo štátnych fondov v celkovej výške 33 792 tis. eur, z toho zo Štátneho fondu rozvoja bývania v sume 266 tis. eur a z Environmentálneho fondu v sume 33 526 tis. eur.

Príjmové finančné operácie  sa predpokladajú v celkovej sume 310 363 tis. eur. Predpokladá sa, že obce z prostriedkov peňažných fondov prevedú do príjmov rozpočtu sumu 86 304 tis. eur, zo zostatku prostriedkov z predchádzajúcich rokov v sume 49 791 tis. eur, z predaja majetkových účastí získajú sumu 8 298 tis. eur a prijmú úvery na plnenie svojich investičných zámerov v sume 165 970 tis. eur. 

Celkové výdavky obcí na rok 2009 sa predpokladajú  v objeme 3 459 747 tis. eur.
 
	Na základe vývoja hospodárenia v predchádzajúcich rokoch a predpokladaného vývoja príjmov, Ministerstvo financií SR odhaduje, že výdavky obcí budú smerované do jednotlivých úsekov činností v roku 2009 takto:

	Na činnosť obecných a mestských úradov a na transfery všeobecnej povahy medzi rôznymi úrovňami verejnej správy  sa predpokladá vynaložiť  800 007 tis. eur.

	Na zabezpečenie úloh civilnej ochrany v pôsobnosti obcí a na činnosť policajných služieb – obecnej polície a požiarnej ochrany sa predpokladajú finančné prostriedky v sume 46 804 tis. eur.

	V ekonomickej oblasti sa uvažuje so sumou  414 605 tis. eur, z ktorých budú financované kompetencie obcí na úseku dopravy, v rámci ktorej sú aj výdavky na mestskú verejnú dopravu, na úseku poľnohospodárstva, lesníctva, palív a energie, ťažby, výroby a výstavby, komunikácií a ostatných činností spadajúcich do ich pôsobnosti. 

Na úseku ochrany životného prostredia sa predpokladá financovať činnosti zberu, prepravy, a zneškodňovania odpadu, nakladanie s odpadovými vodami, výdavky súvisiace so znižovaním znečisťovania ovzdušia, životného prostredia a ochranou prírody a krajiny. Finančné prostriedky na tomto úseku sa predpokladajú v celkovej sume  273 159 tis. eur.

	Na úseku bývania a občianskej vybavenosti sa predpokladajú finančné prostriedky v celkovej sume 444 469 tis. eur, v rámci ktorého budú realizované aktivity obcí súvisiace s rozvojom bývania, s rozvojom obcí so zásobovaním pitnou vodou a  verejným osvetlením.

	Na financovanie zdravotníctva - zdravotníckych služieb a zdravotníckych zariadení, záchrannú zdravotnú službu v pôsobnosti obcí sa uvažuje so sumou  10 290 tis. eur.

	Na úseku kultúry sa predpokladá vynaložiť 204 083 tis. eur, z ktorých budú financované aktivity obcí súvisiace s rekreačnými a športovými službami, kultúrne služby (divadlá, umelecké súbory, klubové a špeciálne kultúrne zariadenia, odborno-metodické zariadenia, knižnice, múzeá, galérie, pamiatková starostlivosť, národná kultúra), vysielacie a vydavateľské služby a iné kultúrne a spoločenské aktivity realizované obcami.

Na vzdelávanie sa predpokladá vynaložiť suma 1 102 287 tis. eur, a to na financovanie predškolskej výchovy, základných škôl, zariadenia pre záujmové vzdelávanie, centrá voľného času, jazykové školy, zariadenia pre celoživotné vzdelávanie, služby pridružené ku školám – školské stravovanie, strediská služieb škole, zariadenia výchovného poradenstva a ostatné výdavky súvisiace so vzdelávaním. Z uvedených prostriedkov sa predpokladá aj poskytovanie dotácií obcami zriaďovateľom neštátnych škôl a školských zariadení na financovanie ich činnosti.

	Na úseku sociálneho zabezpečenia sa uvažuje s finančnými prostriedkami v sume 164 043 tis. eur na zabezpečenie financovania pôsobnosti obcí v uvedenej oblasti.
	
Vývoj výdavkov podľa jednotlivých úsekov činnosti obcí sa podľa odhadu Ministerstva financií SR v rokoch 2009 až 2011 predpokladá takto:

Funkcia (v tis. eur)	2009	2010	2011	
01 Všeobecné verejné služby	800 007	836 985	869 681	
02 Obrana	332	348	365	
03 Verejný poriadok a bezpečnosť	46 472	59 749	76 346	
04 Ekonomická oblasť	414 605	441 479	469 827	
05 Ochrana životného prostredia	273 159	292 936	328 839	
06 Bývanie a občianska vybavenosť	444 469	497 190	545 920	
07 Zdravotníctvo	10 290	10 788	11 618	
08 Rekreácia, kultúra a náboženstvo	204 083	221 403	237 502	
09 Vzdelávanie	1 102 287	1 146 362	1 184 728	
10 Sociálne zabezpečenie	164 043	179 006	211 597	
S p o l u	3 459 747	3 686 246	3 936 423	

Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu obcí na roky  2009 až  2011 je nasledovný:

(v tis. eur)	2008	2009	2010	2011	
Príjmy obcí  spolu	3 190 161	3 620 737	3 857 195	4 097 413	
z  toho:	
•	daňové príjmy 	1 548 231	1 814 013	1 945 837	2 117 224	
•	nedaňové príjmy	446 458	494 589 	497 909	501 228	
•	granty a  transfery 	900 046	1 001 772	1 089 808	1 161 959	
•	zo splátok tuz. úverov, pôžičiek (FO)	0,0	0,0	0,0	0,0	
•	z predaja majetk. účastí (FO)	0,0	8 298	8 298	8 298	
•	zostat. prostr. z predch. rokov a prevod prostr. z peňaž. fondov (FO)	53 110	136 095	132 776	126 137	
•	prijaté úvery  (FO)	242 316	165 970	182 567	182 567	
	
Výdavky obcí  spolu	3 097 218	3 459 747	3 686 246	3 936 422	
z  toho:	
•	mzdy a odvody	1 134 488	1 241 029	1 292 619	1 398 976	
•	tovary a služby 	809 457	869 332	944 028	989 989	
•	bežné transfery	308 670	327 823	340 072	358 494	
•	splácanie úrokov 	34 854	36 513	38 173	38 173	
•	kapitálové výdavky	607 266	835 677	918 662	994 779	
•	úvery a účasť na majetku (FO)  	3 319	33 194	33 194	33 194	
•	splácanie istiny (FO)	199 164	116 179	119 498	122 817	
	
Celkový prebytok obcí	92 943	160 990	170 949	160 991	
vylúčenie finančných operácií	- 92 943	- 160 990	- 170 949	- 160 991	
z toho:	
•	vylúčenie príjmových FO 	- 295 426	- 310 363	- 323 641	- 317 002	
•	vylúčenie výdavkov FO	202 483	149 373	152 692	156 011	
Prebytok  / schodok obcí  (ESA 95)	0,0	0,0	0,0	0,0	

Celkové príjmy obcí v roku 2009 oproti roku 2008 rastú o 13,5 %, z toho daňové príjmy rastú o 17,2 %. V roku 2010 sa oproti roku 2009 v rozpočtoch obcí v príjmoch očakáva nárast o 6,5 % a v roku 2011 oproti roku 2010 v príjmovej časti rozpočtu sa očakáva nárast o 6,2 %. Nárast sa očakáva v daňových príjmoch, ktorých vyššie výnosy, a tým aj ich vyššie smerovanie do rozpočtov obcí sa očakáva v roku 2010 oproti roku 2009 o 7,3 % a v roku 2011 oproti roku 2010 o 8,8 %.  

Vo výdavkovej časti rozpočtu obcí sa očakáva v roku 2009 oproti roku 2008 nárast o 11,7 %, v roku 2010 oproti roku 2009 o 6,5 % a v roku 2011 v porovnaní s rokom 2010 o 6,8 %.

1.2. Vyššie územné celky

Predpokladá sa, že VÚC v roku 2009 dosiahnu celkové príjmy vo výške 1 131 333 tis. eur a celkové výdavky v sume 1 131 333 tis. eur. Uvedené údaje sú odhadom Ministerstva financií SR vzhľadom na to, že financovanie samosprávnych kompetencií je v plnej pôsobnosti VÚC, ktorých zastupiteľstvá rozhodujú o rozdelení a použití prostriedkov podľa jednotlivých úsekov v rámci schválených rozpočtov. VÚC takto samostatne rozhodujú cca o 63,3 % svojich príjmov.

Daňové príjmy sa očakávajú v celkovej sume 606 551 tis. eur, ktoré  VÚC získajú z  výnosu dane z príjmov  platenej  fyzickými   osobami  v sume 477 034 tis. eur, z výnosu dane z  motorových vozidiel v sume 126 469 tis. eur a zo sankcií uložených v daňovom konaní v sume 3 048 tis. eur. Predpoklad vývoja daňových príjmov VÚC v rokoch 2009 až 2011 je nasledovný: 

(v tis. eur)	2008
rozpočet	Predpoklad	
		2009	2010	2011	
Daňové príjmy spolu	516 929	606 551	653 443	713 726	
z toho: daň z príjmov fyzických osôb	393 945	477 034	518 666	573 513	
            daň z motorových vozidiel	122 984	126 469	131 713	137 157	
            sankcie		3 048	3 064	3 056	
  
   Nedaňové príjmy sa získajú z  činnosti organizácií v zriaďovateľskej pôsobnosti VÚC na úseku sociálneho zabezpečenia, na úseku školstva, dopravy, z kapitálových príjmov a z úrokov z prostriedkov vlastného hospodárenia. Uvažuje sa s ich celkovou výškou 59 749 tis. eur, ktorá by sa mala dosiahnuť najmä na úseku sociálneho zabezpečenia, z úhrad platených občanmi umiestnenými v zariadeniach sociálnych služieb, za poskytované služby, ako sú stravovanie, bývanie a zaopatrenie.  Na úseku školstva, z poplatkov zo zápisného a školného v základných umeleckých školách, za ubytovanie v domovoch mládeže, z nájomného a z vlastného hospodárenia úradov samosprávnych krajov (úroky z vlastných prostriedkov, príjmy z prenájmu a z predaja majetku a pod.).
   
           Granty a transfery zo štátneho rozpočtu sa rozpočtujú v celkovej sume 415 242 tis. eur, čo predstavuje bežné granty a transfery. Granty a transfery sa predpokladajú poskytnúť do rozpočtov VÚC z týchto kapitol štátneho rozpočtu: 

-	Ministerstva školstva SR – v celkovej sume 411 531 tis. eur, z toho na financovanie preneseného výkonu štátnej správy na úseku stredných škôl, ku ktorým zriaďovateľskú funkciu plnia VÚC v sume 400 953 tis. eur a na financovanie ďalšieho vzdelávania a kapitálových aktivít 10 579 tis. eur. 

-	Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR – sumu 126 tis. eur na financovanie detských rekreácií. 

-	Ministerstva kultúry SR – v sume 3 585 tis. eur na financovanie obnovy kultúrnych pamiatok, na podporu kultúrnych a umeleckých aktivít národnostných menšín, podporu návštevnosti kultúrnych podujatí a aktivít prezentujúcich kultúru SR v zahraničí prostredníctvom štátnych a neštátnych subjektov.

Príjmové finančné operácie sa predpokladajú v sume 49 791 tis. eur, a to z prevodov prostriedkov z peňažných fondov v sume 9 958 tis. eur, zo zostatku prostriedkov z predchádzajúcich rokov v sume 5 643 tis. eur, z predaja majetkových účastí v sume 996 tis. eur a z prijatých úverov v sume 33 194 tis. eur. 
Celkové výdavky VÚC sa predpokladajú v sume 1 131 333 tis. eur. 

Na základe vývoja hospodárenia v predchádzajúcich rokoch a predpokladaného vývoja príjmov, Ministerstvo financií SR odhaduje, že výdavky VÚC budú smerované do jednotlivých úsekov činností v roku 2009 takto:

V oblasti výdavkov na zabezpečenie činností úradov samosprávnych krajov sa predpokladá vynaložiť finančné prostriedky v celkovej sume 89 016 tis. eur.  Z uvedenej sumy sa predpokladá financovať osobné a prevádzkové výdavky úradov, činnosť poslancov zastupiteľstiev, činnosť komisií, projekty súvisiace s regionálnym rozvojom, splátky istiny a ostatné úlohy spojené s činnosťou úradov samosprávnych krajov a výkon volieb do orgánov samosprávnych krajov. V rámci kapitálových výdavkov sa predpokladá financovať vybavenie úradov VÚC, rekonštrukčné práce objektov, v ktorých sú umiestnené úrady VÚC a na obstaranie technického vybavenia úradov.

Na úseku dopravy, kde sa uvažuje s finančnými prostriedkami v sume 234 900 tis. eur, a to na úhradu straty, jej časti alebo iné vyrovnanie dopravcom, ktorí na základe uzatvorených zmlúv o výkonoch vo verejnom záujme vykonávajú vnútroštátnu verejnú autobusovú dopravu a na zabezpečenie obslužnosti územia. Ďalšie prostriedky na úseku dopravy budú smerované na zabezpečenie správy, opravy a údržby, ale predovšetkým na rekonštrukciu ciest II. a III. triedy a na nákup a obnovu technického a strojného vybavenia súvisiaceho s údržbou ciest.

Na úseku ochrany životného prostredia sa predpokladá financovať činnosti spadajúce do pôsobnosti VÚC, napr. na úseku ochrany prírody a krajiny. Finančné prostriedky na tomto úseku sa predpokladajú v celkovej sume  133 tis. eur.

Na bývanie a občiansku vybavenosť sa predpokladá vynaložiť prostriedky v  celkovej sume 209 tis. eur,  z ktorých budú financované štúdie a expertízy súvisiace s regionálnym rozvojom.

Pre úsek zdravotníctva sa uvažuje so sumou 9 693 tis. eur na dostavbu rozostavaných stavieb, rekonštrukciu  zdravotníckych zariadení a na splátky prístrojov.
	
V kultúrnych zariadeniach sa predpokladá vynaložiť výdavky vo výške 63 699 tis. eur, z ktorých sa bude financovať kultúrna činnosť, a to divadiel, múzeí a galérií, osvetových zariadení, knižníc, hvezdární a ostatných kultúrnych inštitúcií v pôsobnosti VÚC a na realizáciu výdavkov kapitálového charakteru.
 
Na úseku školstva na zabezpečenie bežných a kapitálových výdavkov pre stredné školy a školské zariadenia sa predpokladá použiť finančné prostriedky vo výške 508 810 tis. eur. Činnosti na úseku školstva budú financované z dotácií poskytnutých z  kapitoly Ministerstva školstva SR v rámci preneseného výkonu štátnej správy a z vlastných príjmov VÚC. Ide o financovanie škôl a školských zariadení – gymnázií, stredných odborných škôl, stredných odborných učilíšť, stredísk praktického vyučovania, združených stredných škôl a zariadení, školských jedální, domovov mládeže, umeleckých škôl, ktoré patria do zriaďovateľskej pôsobnosti VÚC. Z uvedených prostriedkov sa predpokladá aj poskytovanie dotácií zriaďovateľom neštátnych škôl a školských zariadení na financovanie ich činnosti.
 
Na úseku sociálneho zabezpečenia sa uvažuje s finančnými prostriedkami v sume 224 873 tis. eur na zabezpečenie financovania pôsobnosti VÚC v uvedenej oblasti.

Vývoj výdavkov podľa jednotlivých úsekov činnosti VÚC sa podľa odhadu Ministerstva financií SR v rokoch 2009 až 2011 predpokladá takto:

Funkcia (v tis. eur)	2009	2010	2011	
01 Všeobecné verejné služby	89 016	94 792	102 901	
04 Ekonomická oblasť	234 900	243 411	260 987	
05 Ochrana životného prostredia	133	133	133	
06 Bývanie a občianska vybavenosť	209	209	209	
07 Zdravotníctvo	9 693	9 958	11 618	
08 Rekreácia, kultúra a náboženstvo	63 699	64 861	71 533	
09 Vzdelávanie	508 810	540 785	562 929	
10 Sociálne zabezpečenie	224 873	225 398	251 820	
S p o l u	1 131 333	1 179 547	1 262 130	
 
Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu VÚC na roky 2009 až  2011 je nasledovný: 	

 (v tis. eur)	2008	2009	2010	2011	
Príjmy VÚC  spolu	1 083 771	1 131 333	1 205 105	1 278 062	
z toho:	
•	daňové príjmy 	516 929	606 551	653 443	713 726	
•	nedaňové príjmy	52 446	59 749	63 068	66 388	
•	granty a transfery 	380 127	415 242	437 807	454 796	
•	zo splátok tuz. úverov,pôžičiek a z predaja majetkový. účastí (FO)	996	996	996	0,0	
•	zostat. prostr. z predch. rokov a prevod prostr. z peňaž. fondov (FO)	3 983	15 601	16 597	16 597	
•	prijaté úvery  (FO)	129 290	33 194	33 194	26 555	
	
Výdavky VÚC  spolu	1 043 574	1 131 333	1 179 547	1 262 130	
z toho:	
•	mzdy a odvody	339 159	388 208	414 136	459 063	
•	tovary a služby 	211 598	248 768	265 179	287 897	
•	bežné transfery	294 384	331 939	335 590	341 897	
•	splácanie úrokov 	4 647	4 647	9 958	13 278	
•	kapitálové výdavky	188 807	147 813	142 734	146 053	
•	úvery a účasť na majetku (FO)  	664	664	664	664	
•	splácanie istiny (FO)	4 315	9 294	11 286	13 278	
	
Celkový prebytok VÚC	40 197	0,0	25 558	15 932	
vylúčenie finančných operácií	- 129 290	- 39 833	- 38 837	- 29 210	
z toho:	
•	vylúčenie príjmových FO	- 134 269	- 49 791	- 50 787	- 43 152	
•	vylúčenie výdavkových FO	4 979	9 958	11 950	13 942	
	
zahrnutie časového rozlíšenia	0,0	1 328	1 395	1 428	
					
Schodok  VÚC  (ESA 95)	- 89 093	- 38 505	- 11 884	- 11 850	

Celkové príjmy VÚC v roku 2009 oproti roku 2008 rastú o 4,4 %, z toho daňové príjmy rastú o 17,3 %. V roku 2010 sa oproti roku 2009 v rozpočtoch VÚC v príjmoch očakáva nárast o 6,5 % predovšetkým z dôvodu nárastu daňových príjmov a grantov a transferov zo štátneho rozpočtu. V roku 2011 oproti roku 2010 sa v príjmovej časti rozpočtu očakáva nárast o 6,1 %. Na  náraste príjmovej časti rozpočtu sa podieľajú najmä daňové príjmy, ktorých vyššie výnosy, a tým aj ich vyššie smerovanie do rozpočtov VÚC sa očakáva v roku 2010 oproti roku 2009 o 7,7 %, rovnako aj v roku 2011 oproti roku 2010 o 9,2 %.   

2. Sociálna poisťovňa

Návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne v roku 2009 vychádza z očakávanej skutočnosti Sociálnej poisťovne v roku 2008 a z aktualizovanej makroekonomickej prognózy Ministerstva financií SR zo septembra 2008. Prihliada na aktuálne znenie zákona o sociálnom poistení, zároveň zohľadňuje rozpočtové dôsledky vládou schválenej novely zákona o sociálnom poistení, ktorá nadobudne účinnosť 1. januára 2009 i vplyv vládou schválenej novely zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení s účinnosťou od 15. novembra 2008. 

Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu Sociálnej poisťovne na roky 2009 až 2011 je nasledovný:

(v tis. eur)	 2008	 2009	 2010	 2011	
Príjmy Sociálnej poisťovne spolu	5 385 062	6 413 047	7 005 282	7 586 068	
z toho:	
•	daňové príjmy (príjmy z poistného), z toho:	4 337 093	5 225 618	5 415 024	5 868 288	
                  ekonomicky aktívne osoby	3 907 646	4 693 920	5 105 551	5 544 527	
                  prevod za výstup z II. piliera	118 336	231 494	0	0	
                  štát	156 587	174 472	183 288	197 371	
•	nedaňové príjmy (úroky a iné príjmy)	13 877	13 731	14 114	14 521	
•	transfer zo ŠFA,  resp. zo ŠR	567 616	504 548	711 810	730 266	
•	zostatok prostriedkov z predch. rokov (FO)            	452 687	657 970	854 946	962 692	
•	úver z garančného poistenia (FO)            	13 789	11 180	9 388	10 301	
	
Výdavky Sociálnej poisťovne spolu	4 914 057	5 558 101	6 042 590	6 455 354	
z toho:	
•	výdavky poistenia	4 726 222	5 345 145	5 857 531	6 254 942	
•	výdavky správneho fondu	155 477	185 813	161 503	175 031	
•	úver poskytnutý z garančného poistenia (FO)	32 358	27 143	23 556	25 381	
 	
Celková prebytok Sociálnej poisťovne	471 005	854 946	962 692	1 130 714	
vylúčenie finančných operácií	-434 118	-642 007	-840 778	-947 612	
z toho:	
•	vylúčenie príjmových FO	-466 476	-669 150	-864 334	-972 993	
•	vylúčenie výdavkových FO	32 358	27 143	23 556	25 381	
zahrnutie časového rozlíšenia 	4 183	16 863	18 124	21 742	
zahrnutie časového rozlíšenia výplaty zálohy  na dôchodkové dávky	0	-47 633	0	0	
kapitálové transfery z dôvodu predpokladanej nevymožiteľnosti pohľadávok garančn.  poist.	-18 569	-15 963	-14 168	-15 080	
	
Prebytok  / schodok Sociálnej poisťovne(ESA 95)	22 501	166 206	125 870	189 764	

V roku 2009 sa v celkových príjmoch v sume 6,4 mld. eur premieta očakávaný prevod finančných prostriedkov z roku 2008 vo výške 658 mil. eur. Objemovo najväčšiu položku  predstavujú daňové príjmy, ktorých podiel na celkových príjmoch v sledovanom období predstavuje cca 81,5 %. Tieto príjmy zahŕňajú príjmy z poistného od ekonomicky aktívnych osôb, prevod prostriedkov za výstup sporiteľov z II. piliera, ako i poistné platené štátom na starobné poistenie, invalidné poistenie a poistné do rezervného fondu solidarity za zákonom definovanú skupinu poistencov.

Po zohľadnení demografického vývoja obyvateľstva a platných, ako i pripravovaných legislatívnych zmien, ktorými sa rozširuje okruh poistencov štátu o asistentov vykonávajúcich osobnú asistenciu fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím a predlžuje sa obdobie platenia poistného za vybraný okruh poistencov štátu (poberateľky materského),  sa predpokladá výška poistného plateného štátom v roku 2009 v sume 231 mil. eur, vrátane príspevkov dôchodkovým správcovským spoločnostiam. 

Kvantifikácia príjmov z výberu poistného zohľadňuje návrat cca 106 tis. sporiteľov z II. piliera počas jeho otvorenia v 1. polroku 2008, nové legislatívne podmienky v tejto oblasti (znovuotvorenie II. piliera) a zároveň i postupné zvyšovanie úspešnosti výberu poistného nad 97,0 %.

 Na krytie deficitov vzniknutých v dôsledku zavedenia II. piliera sa do základného fondu starobného poistenia predpokladá poskytnutie prostriedkov zo štátnych finančných aktív, resp. zo štátneho rozpočtu v sume 505 mil. eur v roku 2009, v roku 2010 v sume 712 mil. eur, z toho zo štátneho rozpočtu 266 mil. eur a v roku 2011 v sume 730 mil. eur, už v plnej výške zo štátneho rozpočtu.

V celkových výdavkoch v roku 2009 sa premieta najmä valorizácia dôchodkov o 6,95 %, v roku 2010 sa predpokladá  valorizácia o 6,60 % a v roku 2011 o 5,90 % s tým, že dôchodkové dávky budú s cieľom rýchlejšej reakcie na rast spotrebiteľských cien zvyšované vždy k 1. januáru kalendárneho roka. Výška valorizácie dôchodkov bola stanovená už podľa nového schváleného mechanizmu, keď sa miera inflácie a priemerná mesačná mzda zohľadňuje na polročnej báze.

	Pri návrhu rozpočtu správneho fondu sa vychádzalo zo zákonom stanovenej tvorby, t. j. najviac vo výške 3,5 % v roku 2009 a ďalších rokoch vo výške 2,9 % z poistného, 0,5 % z príspevkov na starobné dôchodkové sporenie a ďalších zákonom ustanovených príjmov. V správnom fonde sú vytvorené podmienky aj na zabezpečenie úloh súvisiacich so zavedením eura.

3. Zdravotné poisťovne

Návrh súhrnného rozpočtu zdravotných poisťovní na roky 2009 až 2011 je zostavený na základe platnej a pripravovanej legislatívy a zohľadňuje skutočný vývoj v hospodárení zdravotných poisťovní v roku 2007 a predpokladaný vývoj v roku 2008. V návrhu súhrnného rozpočtu zdravotných poisťovní na roky 2009 až 2011 sa uvažuje len s vykonávaním verejného zdravotného poistenia.

Celkové príjmy v systéme verejného zdravotného poistenia, vrátane zostatku prostriedkov z predchádzajúceho roka, sa pre rok 2009 predpokladajú vo výške 4 014,7 mil. eur, čo predstavuje 14,5 % nárast oproti predchádzajúcemu roku. Nárast príjmov zdravotných poisťovní oproti roku 2006 predstavuje 61,6 %. Pre rok 2010 sa celkové príjmy predpokladajú v objeme 4 235,2 mil. eur s 5,5 % nárastom a pre rok 2011 v objeme 4 582,6 mil. eur, čo predstavuje 8,2 % nárast oproti predchádzajúcemu roku.

Poistné platené štátom je určené pre zákonom vymedzené kategórie obyvateľov. Pri kvantifikácii poistného plateného štátom na rok 2009 sa vychádzalo zo skutočného vývoja počtu poistencov v roku 2008 a zo sadzby pre výpočet poistného vo výške 5 % z vymeriavacieho základu. Objem poistného na úrovni 1 184,7 mil. eur pre rok 2009 vzrástol o 16,9 % oproti roku 2008 a predstavuje nárast  oproti roku 2006 až o 52,5 %. 

Návrh rozpočtu príjmov z poistného od ekonomicky aktívnych osôb predpokladá, že v roku 2009 dosiahne predmetné poistné úroveň  2 471,1 mil. eur, čo predstavuje nárast o 14,4 % oproti rozpočtovanej úrovni v roku 2008. Nárast predmetných príjmov oproti roku 2006 predstavuje až 44,7 %. V roku 2010 sa výška príjmov z poistného od ekonomicky aktívnych osôb predpokladá na úrovni 2 708,7 mil. eur s medziročným nárastom o 9,6 % a v roku 2011 na úrovni 2 966,5 mil. eur s medziročným nárastom 9,5 %. Pre rozpočet príjmov poistného v zdravotných poisťovniach sa zároveň na základe skutočnosti roku 2006 a 2007 uvažuje aj s príjmami z ročného zúčtovania poistného od ekonomicky aktívnych obyvateľov. 

Do súhrnu daňových príjmov zdravotných poisťovní sa započítavajú aj sankcie súvisiace so zdravotným poistením, ktoré v sledovanom období, na základe predpokladov zdravotných poisťovní, majú klesajúci charakter zo 7,5 mil. eur v roku 2009 na 4,8 mil. eur v roku 2011. Ostatné príjmy v systéme verejného zdravotného poistenia sa na základe predpokladov zdravotných poisťovní rozpočtujú ročne v objeme od 16,5 mil. eur do 17,0 mil. eur. 

V súlade s legislatívnou úpravou zdravotného poistenia je vo výdavkoch zdravotných poisťovní zapracovaný príspevok na činnosť Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou a príspevok na činnosť operačných stredísk tiesňového volania záchrannej zdravotnej služby. Výška príspevkov pre rok 2009 vychádza z predpokladaného výberu poistného zdravotnými poisťovňami v roku 2008. Nárast objemu prostriedkov pre príspevok na činnosť operačných stredísk záchrannej zdravotnej služby, ako aj pre príspevok na činnosť Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, na rok 2009 oproti roku 2008 predstavuje 11,9 %. Nárast objemu príspevkov v roku 2009 oproti roku 2006 predstavuje 38,8 %.

Výdavky na prevádzkové činnosti a ostatné výdavky zahŕňajú predpoklad bežných aj kapitálových výdavkov na prevádzkové činnosti zdravotných poisťovní, ako aj ostatné výdavky podľa § 6a ods. 3 zákona 
č. 581/2007 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Celkový prebytok zdravotných poisťovní sa v roku 2009 predpokladá vo výške 298,7 mil. eur a v roku 2010 a 2011 vo výške  302,1 mil. eur.  

	Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu zdravotných poisťovní na roky 2009 až 2011 je nasledovný:

( v tis. eur)	2008	2009	2010	2011	
Príjmy zdravotných poisťovní spolu:	3 505 112	4 104 692	4 235 231	4 582 596	
z toho:	
•	daňové príjmy (príjmy z poistného), z toho:	3 213 652	3 702 522	3 919 537	4 263 339	
                  ekonomicky aktívne osoby	2 159 762	2 471 123	2 708 689	2 966 472	
                  platba štátu	1 013 758	1 184 724	1 162 064	1 244 981	
                  ročné zúčtovanie poistného 	33 227	39 200	42 954	47 038	
                  sankcie súvisiace s poistným	6 905	7 475	5 830	4 848	
•	nedaňové príjmy 	12 432	16 545	16 750	16 993	
•	transfery v rámci VS	199	199	199	199	
•	zostatok prostriedkov z predch. rokov (FO)            	278 829	295 426	298 745	302 065	
 	 	 	 	 	
Výdavky zdravotných poisťovní spolu:	3 193 089	3 715 947	3 933 166	4 280 531	
z toho:	
•	výdavky poistenia 	3 038 422	3 559 006	3 765 119	4 098 602	
•	výdavky na prevádzkové čin. poisťovne, z toho:	131 244	130 723	138 487	150 619	
                  kapitálové výdavky	9 958	7 100	5 272	5 638	
•	bežné transfery v rámci VS, z toho:	23 423	26 218	29 560	31 310	
                  príspevok na činnosť OS ZZS	8 784	9 832	11 085	11 741	
                  príspevok ÚDZS	14 640	16 386	18 475	19 569	
 	 	 	 	 	
Celkový prebytok zdravotných poisťovní	312 023	298 745	302 065	302 065	
 vylúčenie finančných operácií	-278 829	-295 426	-298 745	-302 065	
 z toho:					
•	vylúčenie príjmových FO 	-278 829	-295 426	-298 745	-302 065	
 					
zahrnutie časového rozlíšenia	12 614	18 987	19 883	21 543	
 					
Prebytok  ZP  (ESA 95)	45 808	22 306	23 203	21 543	

4. Štátne fondy

	V Štátnom fonde rozvoja bývania, v Národnom jadrovom fonde a v Environmentálnom fonde sa vo všetkých rozpočtových rokoch predpokladá prebytkové hospodárenie. 

4.1. Štátny fond rozvoja bývania

	V roku 2009 zdroje Štátneho fondu rozvoja bývania (ďalej len „ŠFRB“) predstavujú celkovú výšku  136,5 mil. eur, pričom transfer zo štátneho rozpočtu je vo výške 66,9 mil. eur a vlastné zdroje fondu v sume 69,6 mil. eur, z ktorých 27,3 mil. eur je z úrokov z poskytnutých úverov a 41,6 mil. eur zo splátok istiny.  	

Z rozpočtovaných výdavkov roku 2009 v celkovej výške 136,2 mil. eur budú rozhodujúcu  čiastku použitia zdrojov ŠFRB predstavovať výdavky na poskytovanie úverov na podporu rozvoja bývania, ktoré sú rozpočtované vo výške  132,3 mil. eur, pričom pre zabezpečenie nových bytových jednotiek fyzickými osobami je vyčlenených 33,9 mil. eur, na výstavbu nájomných bytov a zariadení sociálnych služieb realizovaných obcami a právnickými osobami cca 71,3 mil. eur na obnovu bytového fondu 27,1 mil. eur. Na poskytovanie podpôr vo forme nenávratného príspevku pri obstarávaní bývania pre občanov s ťažkým zdravotným postihnutím sa v roku 2009 uvažuje so sumou 432 tis. eur. Ostatné výdavky ŠFRB v roku 2009 budú predstavovať výdavky súvisiace   so zabezpečením bankových služieb a správy fondu.

Výdavky ŠFRB na roky 2009 až 2011 sú rozpočtované na jednotlivé účely podpory podľa zákona NR SR č. 607/2003 Z. z. o Štátnom fonde rozvoja bývania v znení neskorších predpisov a vychádza zo zámerov vlády SR podporiť daný druh výstavby, alebo obnovy a bude mať väzbu na podporu realizovanú v rámci ostatných systémov financovania rozvoja bývania.  

Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu ŠFRB na roky 2009 až 2011 je nasledovný:
           
(v tis. eur)	2008	 2009	 2010	 2011	
Príjmy  ŠFRB   spolu	136 151	136 528	132 282	141 122	
z  toho:	
•	nedaňové príjmy	27 806	27 611	29 177	30 837	
•	transfery v rámci verejnej správy	71 500	66 960	54 904	54 904	
•	zo splácania úver. a pôž. (FO)	36 513	41 625	47 869	55 049	
•	zostatok prostriedkov z predch. rokov (FO)	332	332	332	332	
	
Výdavky  ŠFRB  spolu	135 820	136 196	131 950	140 790	
z  toho:	
•	bežné výdavky	1 682	3 256	3 423	3 528	
•	kapitálové výdavky	846	691	690	690	
•	poskytnuté úvery a splácanie istín  (FO)	133 292	132 249	127 837	136 572	
	
Celkový prebytok ŠFRB	331	332	332	332	
 vylúčenie finančných operácií	96 447	90 292	79 636	81 191	
 z toho:					
•	vylúčenie príjmových FO	-36 845	-41 957	-48 201	-55 381	
•	vylúčenie výdavkových FO	133 292	132 249	127 837	136 572	
                                                                          	
Prebytok  ŠFRB  (ESA 95)	96 778	90 624	79 968	81 523	

4.2. Národný jadrový fond 

Príjmy Národného jadrového fondu na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi (ďalej len „NJF“) na rok 2009  sú tvorené príspevkami od držiteľov povolenia na prevádzku jadrových zariadení v sume 65,1 mil. eur,  odvodmi vyberaným prevádzkovateľmi prenosovej a distribučnej sústavy v sume 70,2 mil. eur, úrokmi z vkladov v sume 19,1 mil. eur a dotáciou zo štátneho rozpočtu v sume 193 tis. eur. 

Výdavky sú smerované na projekty záverečnej časti jadrovej energetiky týkajúce sa vyraďovania jadrových zariadení vrátane nakladania s rádioaktívnymi odpadmi z tohto vyraďovania v lokalite Jaslovské Bohunice, na nakladanie s jadrovými materiálmi a rádioaktívnymi odpadmi, ktorých pôvodca nie je známy, 
na prevádzku regionálneho úložiska rádioaktívneho odpadu, vývoj hlbinného úložiska a  na správu fondu.
Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu NJF na roky 2009 až 2011 je nasledovný:
   
(v tis. eur)	2008	 2009	 2010	 2011	
Príjmy NJF  spolu	731 570	839 550	909 897	982 160	
z toho:	
•	úroky z domácich pôžičiek a vklad. 	16 365	19 087	21 244	23 368	
•	z prijatých odvodov od vlastníkov JEZ, z toho: 	131 016	135 331	133 307	134 967	
           príspevky od prevádzkovateľov JZ	72 927	65 093	61 409	61 409	
           odvod od prevádz.  prenos. a distrib. sústav	58 089	70 238	71 898	73 558	
•	transfer v rámci VS	166	193	199	332	
•	zostatok prostr. z predch. rokov (FO)	584 023	684 939	755 147	823 493	
	
Výdavky NJF  spolu	71 974	84 403	86 404	88 654	
z toho:					
•	bežné výdavky	59 742	70 056	74 052	75 117	
•	kapitálové výdavky	12 232	14 347	12 352	13 537	
	
Celkový prebytok NJF	659 596	755 147	823 493	893 506	
 vylúčenie finančných operácií	-584 023	-684 939	-755 147	-823 493	
 z toho:					
•	vylúčenie príjmových FO	-584 023	-684 939	-755 147	-823 493	
	
Prebytok  NJF  (ESA 95)	75 573	70 208	68 346	70 013	

4.3. Environmentálny fond 

Prostriedky Environmentálneho fondu (ďalej len „EF“) by mali v roku 2009 slúžiť na realizáciu projektov zameraných na ochranu a využívanie vôd, odpadové hospodárstvo, ochranu ovzdušia, ochranu prírody a krajiny, na odstraňovanie následkov havárií, na environmentálnu výchovu, vzdelávanie a propagáciu, na prieskum, výskum a vývoj, na financovanie Programu obnovy dediny a na správu fondu. Príjemcami podpory sú prevažne obce.

V roku 2009 predpokladá EF plnenie príjmov v celkovej výške 133,8 mil. eur. V oblasti príjmov fond predpokladá dosiahnutie príjmov len z vlastných zdrojov, bez napojenia na štátny rozpočet. Najvyšší podiel na dosiahnutých príjmoch budú mať príjmy z predaja kapitálových aktív (príjmy z predaja emisných kvót) a ďalšie administratívne poplatky (poplatky za vypúšťanie odpadových vôd do povrchových vôd, za odber podzemnej vody a za znečisťovanie ovzdušia), ktoré predstavujú v priemere až 91 %  z celkových príjmov. V priebehu roka 2009 a nasledujúcich rokov sa dá očakávať nárast príjmov zo splátok úverov a z úrokov z poskytnutých úverov. Ich výška bude závisieť od úspešnosti EF v poskytovaní svojich prostriedkov návratnou formou. Celkové príjmy však budú mať mierne klesajúcu tendenciu.

V roku 2009 predpokladá EF čerpanie výdavkov vo výške 49,9 mil. eur. Najväčšia časť výdavkov bude smerovať vo forme kapitálových transferov príjemcom dotácií v oblasti životného prostredia, ktoré spolu s poskytnutými úvermi predstavujú v priemere 86 % z celkových výdavkov. Predpokladané výdavky na správu fondu by mali v roku 2009 predstavovať 1,14 mil. eur, t. j. 2,12 % z celkových príjmov. Samostatnou položkou, ktorá nie je súčasťou výdavkov na správu fondu, je vrátenie príjmov z minulých rokov. S prihliadnutím na jej výšku v predchádzajúcich rokoch fond uvažuje s finančnou čiastkou 2,66 mil. eur ročne.

Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu EF na roky 2009 až 2011 je nasledovný:

(v tis. eur)	 2008	 2009	 2010	2011	
Príjmy EF  spolu	37 914	133 771	131 647	129 808	
z toho:		
•	daňové príjmy	830	896	996	996	
•	z úhrad za vydobyté nerasty	1 660	2 158	2 158	2 158	
•	admin. poplatky a iné popl. a platby 	34 292	41 993	41 993	41 230	
•	príjem z predaja kapitálových aktív	0	80 000	0	0	
•	úroky z tuzem. úverov, pôžičiek, vkladov a ážio 	136	505	319	349	
•	zo splátok tuz. úverov a pôž. a NFV  (FO)	996	1 660	2 324	2 987	
•	zostatok prostr. z predch. rokov (FO)	0	6 559	83 857	82 088	
		
Výdavky EF  spolu	37 560	49 914	49 559	47 987	
z toho:		
•	mzdy a odvody	694	735	771	808	
•	tovary a služby (prev. náklady)	1 053	3 016	3 029	3 035	
•	bežné transfery	2 923	3 062	2 782	2 782	
•	obstarávanie kapitál.  aktív	15	31	13	14	
•	kapitálové transfery	29 556	36 431	37 321	38 029	
•	úvery, pôžičky a NFV v rámci VS   (FO)  	3 319	6 639	5 643	3 319	
		
Celkový prebytok EF	354	83 857	82 088	81 821	
 vylúčenie finančných operácií	2 323	-1 580	-80 538	-81 756	
z toho:					
•	vylúčenie príjmových FO	-996	-8 219	-86 181	-85 075	
•	vylúčenie výdavkových FO	3 319	6 639	5 643	3 319	
		
Prebytok  EF  (ESA 95)	2 677	82 277	1 550	65	
5. Slovenský pozemkový fond

Celkové príjmy Slovenského pozemkového fondu (ďalej len „SPF“) v jednotlivých rozpočtových rokoch ovplyvňuje vývoj príjmov z podnikania a vlastníctva majetku, ako aj vývoj kapitálových príjmov. Ide o príjmy z nájomného za prenajaté pozemky v správe SPF a príjmy z predaja majetku. Dominantné postavenie v príjmovej časti navrhovaného rozpočtu SPF majú rozpočtované príjmy z výnosov pri správe majetku štátu podľa zákonov č. 229 a 330/1991 Zb. v znení neskorších predpisov. V rámci týchto rozpočtovaných príjmov sa rozhodujúcou mierou podieľajú predovšetkým príjmy za nájomné zo spravovaných pozemkov. Druhú rozhodujúcu položku v príjmovej časti rozpočtu predstavujú predpokladané príjmy z predaja SPF spravovaných pozemkov                   (v rozhodujúcej miere ide len o pozemky vo vlastníctve štátu). 

Výdavková časť navrhovaného rozpočtu primerane odzrkadľuje jeho príjmovú časť so zámerom zachovať vyrovnané hotovostné hospodárenie SPF. Dominujú v nej hlavne výdavkové tituly, ktorých financovanie pre SPF vyplýva z príslušných právnych predpisov, upravujúcich jeho postavenie a činnosti. Ide hlavne o plnenie reštitučných nárokov oprávnených osôb a usporiadanie vlastníctva k pozemkom. V návrhu rozpočtu na roky 2009 a 2010, v zmysle uznesení vlády SR č. 807/2005 a 970/2005, je zapracovaný transfer Ministerstvu pôdohospodárstva SR v objeme 4 979 tis. eur, účelovo určený na financovanie nákladov súvisiacich s „Registrom obnovenej evidencie pozemkov“ (ROEP), ako aj zmiernenie škôd v pôdohospodárstve spôsobených živelnými pohromami. 
	
Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu SPF na roky 2009 až 2011  je nasledovný:
 			
(v tis. eur)	2008	2009	2010	2011	
Príjmy SPF  spolu	19 588	19 330	18 715	15 982	
z toho:	
•	príjmy z podnikania a z vlast. majetku	9 689	9 966	9 900	9 693	
•	kapitálové príjmy	7 953	6 758	6 757	5 012	
•	úroky z tuzem. úverov, pôžičiek, NFV	1 245	1 510	1 427	846	
•	ostatné nedaňové príjmy	203	664	233	66	
•	príjmy z privatizácie (FO)	498	432	398	365	
•	zostatok prostr. z predch. rokov (FO) 	0	0	0	0	
	
Výdavky SPF  spolu	19 588	19 330	18 715	15 982	
z toho:	
•	mzdy a odvody	4 917	5 117	5 419	5 570	
•	tovary a služby 	5 802	6 307	6 018	6 846	
•	bežné transfery (reštitúcie a fin.náhr.)	7 923 	6 562	6 324	1 342	
        z toho:  transfery v rámci VS	6 639	4 979	4 979	0	
•	kapitálové výdavky	946	1 344	954	2 224	
	
Celková bilancia SPF	0	0	0	0	
vylúčenie finančných operácií	-498	-432	-398	-365	
z toho:	
•	vylúčenie príjmových FO	-498	-432	-398	-365	
					
Schodok SPF  (ESA 95)	-498	-432	-398	-365	

6. Fond národného majetku Slovenskej republiky

	V návrhu rozpočtu Fondu národného majetku Slovenskej republiky (ďalej len „FNM SR“) na roky 2009 až 2011 sa nepočíta s príjmami z ďalšej privatizácie. FNM SR očakáva príjmy iba z už uzavretých zmlúv, ktoré výraznejšie neovplyvnia bilanciu jeho príjmov a výdavkov. 

Najvýznamnejšou príjmovou položkou sú príjmy z dividend, ktorých výška závisí od vývoja hospodárskeho výsledku najmä prirodzených monopolov a od spôsobu rozdelenia zisku v týchto spoločnostiach.  Predpokladá sa, že všetky príjmy z dividend budú v rokoch 2009 až 2011 transferované prostredníctvom štátnych finančných aktív do príjmov štátneho rozpočtu.  

Cieľom navrhovaného rozpočtového hospodárenia FNM SR v rokoch 2009 až 2011 je zabezpečiť dostatok zdrojov na realizáciu úhrad splátok verejného dlhu. Úhrady verejného dlhu budú pozostávať zo splátok dlhopisov FNM SR, z úhrad výdavkov spojených s reštitučnými nárokmi a z úhrad vyplývajúcich zo zákonného ručenia FNM SR podľa § 15 a zmluvného ručenia FNM SR podľa § 30 zákona č. 92/1991 Zb., ktoré vyplývajú zo zmlúv o privatizácii majetku, uzavretých v minulých rokoch.

 Ostatné výdavky FNM SR tvoria výdavky spojené s jeho činnosťou a výdavky FNM SR, ktoré mu vyplývajú zo zákona č. 92/1991 Zb. (napr. úhrada nákladov v dôsledku odstúpenia od zmluvy, zvýšenie základného imania a pod.).

Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu FNM SR na roky 2009 až 2011  je nasledovný:

(v tis. eur)	2008	2009	2010	2011	
Príjmy  FNM SR   spolu	708 358	528 547	485 760	427 288	
z toho:	
•	príjmy z dividend	620 726	443 471	411 605	414 924	
•	ost.nedaň.príjmy (úroky a iné príj.)	4 172	6 128	4 802	3 475	
•	príjmy z privatizácie (FO)	133	76	76	76	
•	z ostatných finančných operácií	37	103	100	100	
•	zostatok prostr.z pred.rokov (FO)	83 290	78 769	69 177	8 713	
	
Výdavky  FNM SR  spolu	672 509	459 370	477 047	426 475	
z toho:	
•	transfer do ŠFA 	620 726	443 471	411 605	414 924	
•	výdavky spoj. s činnosťou FNM SR	5 902	5 311	5 384	5 516	
•	úhrada nákladov spoj. s privatiz.	5 135	4 860	2 997	2 410	
•	výdavky spoj. s reštituč. nárokmi	1 434	1 046	873	 873	
•	úhrada nákl. v dôsl.odst.od zmluvy	1 162	432	432	332	
•	výdavky FNM SR (§ 15)	3 319	2 490 	1 660	1 660	
•	výdavky FNM SR (§ 30)	33 194	0	53 110	0	
•	splátka dlhopisov FNM SR	1 122	1 122	641	395	
        - z toho: úrok	249	246	126	60	
                      istina (FO)	664	664	332	166	
                      daň	56	56	27	13	
                      poplatok	153	156	156	156	
•	účasť na majetku a iné fin.op. (FO)	332	621	345	342	
•	ostatné	183	17	0	23	
	
Celkový prebytok FNM SR	35 849	69 177	8 713	813	
vylúčenie finančných operácií	-82 464	-77 663	-68 676	-8 381	
z toho:	
•	vylúčenie príjmových FO	-83 460	-78 948	-69 353	-8 889	
•	vylúčenie výdavkových FO	996	1 285	677	508	
	
zahrnutie časového rozlíšenia	36 513	2 490	54 770	1 660	
	
•	časové rozlíšenie výdavkov (§ 15)	3 319	2 490	1 660	1 660	
•	časové rozlíšenie výdavkov (§ 30)	33 194	0	53 110	0	
	
Schodok  FNM SR  (ESA 95)	-10 102	-5 996	-5 193	-5 908	

7. Slovenská konsolidačná, a. s.

	Rozpočet Slovenskej konsolidačnej, a. s.  (ďalej len „SK, a. s.“) predpokladá na roky 2009 až 2011 podľa metodiky ESA 95 mierne prebytkové hospodárenie.

	Príjmy z prevzatých klasifikovaných bankových, daňových, colných pohľadávok, ako aj                pohľadávok prevzatých od Veriteľa, a. s., t. j. zo splácania úrokov, nedoplatkov úrokov a istiny sú  rozpočtované zo súčasného stavu spravovaných pohľadávok v portfóliu SK, a. s., zníženého o ich odhadovanú každoročnú realizáciu, resp. odpis. Tieto prijaté finančné prostriedky sú obsiahnuté v príjmoch ako úroky a nedoplatky úrokov z pohľadávok a v príjmových operáciách ako príjmy zo splácania istín pohľadávok. V rokoch 2009 až 2011 sa uvažuje so znižovaním príjmov z pohľadávok prevzatých z reštrukturalizovaných bánk za predpokladu znižovania stavu tohto portfólia vplyvom odpisov a vyradenia z evidencie. Z daňových a colných pohľadávok, ako aj z pohľadávok prevzatých od Veriteľa, a. s., sa predikujú rovnomerné príjmy s predpokladom ukončenia konkurzov do piatich rokov. 

	V rozpočte sa neuvažuje s postupovaním pohľadávok na tretie osoby a rovnako sa neočakávajú žiadne príjmy z majetkových účastí. Výdavky na mzdy, platy, príspevky do poisťovní a nakupované tovary a služby sú v rokoch 2009 až 2011 rozpočtované na úrovni rozpočtu výdavkov na rok 2008 so zohľadnením predpokladanej miery inflácie. SK, a. s. neuvažuje v rokoch 2009 až 2011 so žiadnou odplatou za postúpené pohľadávky.

Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu SK, a. s. na roky 2009 až 2011 je nasledovný:	
                                                                                                                                                   
(v tis. eur)	 2008	 2009	 2010	2011	
Príjmy SK, a. s.  spolu	82 796                        	74 683                  	78 673	82 432	
z toho:		
•	z podnikania a z vlastníctva majetku	83	63	63	63	
•	úroky z tuzem. úverov, pôžičiek, vkladov a ážio 	8 667	8 061	8 008	8 008	
•	ostatné príjmy	242	531	457	485	
•	zo splátok tuz. úverov a pôž. a NFV - istín  (FO)	4 800	3 768	3 635	3 502	
•	z predaja majetkových účastín (FO)	0	0	0	0	
•	zostatok prostr. z predch. rokov (FO)	69 004	62 260	66 510	70 374	
		
Výdavky SK, a. s.  spolu	10 071                                                  	8 173                                                  	 8 299	8 485	
z toho:		
•	mzdy a odvody	5 009	5 168	5 220	5 272	
•	tovary a služby (prev. náklady)	2 506	2 733	2 806	2 874	
•	bežné transfery	173	7	7	7	
•	obstarávanie kapitálových aktív	266	265	266	332	
•	odplata za postúpenú pohľadávku (FO)  	2 118	0	0	0	
		
Celkový prebytok SK, a. s. 	72 725	66 510	70 374	73 947	
 vylúčenie finančných operácií	-71 686	-66 028	-70 145	-73 876	
 z toho:					
•	vylúčenie príjmových FO	-73 803	-66 028	-70 145	-73 876	
•	vylúčenie výdavkových FO	2 118	0	           0      	0	
		
Prebytok  SK, a. s.  (ESA 95)	1 039	482	229	71            	

8. Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou

Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len „úrad“) bol zriadený zákonom 
č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov  k 1. novembru 2004. Návrh rozpočtu na roky 2009 až 2011 je zostavený na základe platnej a pripravovanej legislatívy.

Celkové príjmy úradu sú v roku 2009 plánované vo výške 33,1 mil. eur. Rozhodujúcim príjmom úradu sú príspevky od zdravotných poisťovní podľa § 30 zákona č. 581/2004 Z. z., ktorých výška závisí od sumy vybraného poistného, na ktorú majú poisťovne právo po prerozdelení poistného za kalendárny rok predchádzajúci kalendárnemu roku, v ktorom je príspevok splatný. Príspevok sa poukazuje na účet úradu 
do 20. decembra kalendárneho roku na nasledujúci kalendárny rok. Úrad presúva uvedené prostriedky 
do nasledujúceho roku ako zostatok finančných prostriedkov z predchádzajúcich rokov. V roku 2009 je príspevok od zdravotných poisťovní určený vo výške 16,4 mil. eur, ktorý vychádza z predpokladaného výberu poistného zdravotnými poisťovňami za rok 2008. Predmetný príspevok pre rok 2009 zaznamenal nárast 11,9 % oproti príspevku rozpočtovanému v roku 2008 a oproti príspevku prijatému v roku 2006 predstavuje nárast 38,8 %. Príspevok na činnosť prijatý v roku 2010 sa očakáva na úrovni 18,5 mil. eur s nárastom 12,7 % a v roku 2011 vo výške 19,6 mil. eur s nárastom o 5,9 % oproti predchádzajúcemu roku. 

V zostatku prostriedkov z predchádzajúcich rokov na rok 2009 vo výške 15,7 mil. eur je zahrnutý, okrem predpokladaného prevodu príspevku od zdravotných poisťovní vo výške 14,6 mil. Sk, aj zostatok prostriedkov vo výške 1,1 mil. eur, ktorý vznikol postupným personálnym a materiálovým budovaním jednotlivých útvarov úradu a v roku 2009 bude využitý na zabezpečenie kapitálových výdavkov.

	Ďalšie príjmy súvisiace s činnosťou úradu sú rozpočtované pre rok 2009 vo výške 1 036 tis. eur. Výška uvedených príjmov je vyššia oproti schválenému rozpočtu na rok 2008 o 97,7 %, nakoľko nadväzuje na skutočnosť roku 2007, v ktorom sa predmetné príjmy stabilizovali ako aj na skutočnosť roku 2008. Z tejto sumy predstavuje 551 tis. eur príjem z činnosti súdnolekárskych a patologickoanatomických pracovísk (SLaPA pracoviská), 458 tis. eur príjmy z úhrad za vydané rozhodnutia v správnom konaní a 27 tis. eur príjmy z úrokov na účtoch.
	
	Celkové výdavky úradu na rok 2009 sa predpokladajú vo výške 16,7 mil. eur. Bežné výdavky úradu najviac ovplyvňujú mzdy, a to sumou 6,7 mil. eur. Kapitálové výdavky v sume 1,8 mil. eur sú vyčlenené na rozvoj informačného systému a predpokladanú rekonštrukciu, modernizáciu a vybavenie SLaPA pracovísk novou technikou. 

	Zostatok prostriedkov k 31. 12. 2009 predstavuje príspevok zdravotných poisťovní na činnosť úradu na rok 2010 prijatého v roku 2009. 

Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu úradu na roky 2009 až 2011 je nasledovný:

 (v tis. eur)	2008	2009	2010	2011	
Príjmy úradu spolu	31 041	33 127	35 964	39 241	
z toho:	
•	nedaňové príjmy 	524	1 036	1 103	1 197	
•	transfery v rámci VS, z toho:	14 640	16 386	18 475	19 569	
             zo zdravotných poisťovní	14 640	16 386	18 475	19 569	
•	zostatok prostriedkov z predch. rokov (FO)	15 877	15 705	16 386	18 475	
 	 	 	 	 	
Výdavky úradu spolu	16 136	16 741	17 489	19 672	
z toho:	
•	bežné výdavky na správne činnosti úradu	13 290	14 974	16 207	17 676	
•	kapitálové výdavky	2 846	1 767	1 282	1 996	
 	 	 	 	 	
Celkový prebytok  úradu	14 905	16 386	18 475	19 569	
 vylúčenie finančných operácií	-15 877	-15 705	-16 386	-18 475	
 z toho:					
•	vylúčenie príjmových FO	-15 877	-15 705	-16 386	-18 475	
 					
Prebytok / schodok úradu   (ESA 95)	-972	681	2 089	1 094	

9. Verejné vysoké školy

Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu verejných vysokých škôl (ďalej len „VVŠ“) na roky 2009 až 2011 je nasledovný:
       
(v tis. eur)	2008	2009	 2010	 2011	
Príjmy  VVŠ   spolu	612 720	798 736	913 206	967 005	
z  toho:	
•	príjmy z podnikania a vlast. majetku	561	732	2 326	2 342	
•	admin. poplatky a iné popl. a platby	42 460	61 105	66 176	69 559	
•	kapitálové príjmy	100	54	54	54	
•	úroky z tuz. úverov, pôžičiek, NFV	153	188 	188	188	
•	iné nedaňové príjmy	515	561	561	561	
•	transfery	470 401	644 580	748 693	797 753	
•	z ostat. fin. operácií  (FO) 	98 530	91 516	95 208	96 548	
 	
Výdavky  VVŠ  spolu	512 415	703 528	816 658	859 726	
z  toho:	
•	mzdy a odvody	247 700	269 727	269 928	286 233	
•	tovary a služby 	165 823	220 168	279 687	289 958	
•	bežné transfery	57 741	69 984	68 831	69 562	
•	obstarávanie kapitálových aktív	41 084	143 592	198 155	213 916	
•	splácanie istín (FO)	67	57	57	57	
	
Celkový prebytok VVŠ	100 305	95 208	96 548	107 279	
 vylúčenie finančných operácií	-98 463	-91 459	-95 151	-96 491	
 z toho:					
•	vylúčenie príjmových FO	-98 530	-91 516	-95 208	-96 548	
•	vylúčenie výdavkových FO	67	57	57	57	
                                                                          	
Prebytok  VVŠ  (ESA 95)	1 842	3 749	1 397	10 788	

Návrh rozdelenia výdavkov VVŠ z dotácií zo štátneho rozpočtu sa odvíjal z metodiky rozpisu rozpočtu dotácie VVŠ. Z prostriedkov štátneho rozpočtu budú financované študijné programy a prevádzka VVŠ, vysokoškolská veda a technika, rozvoj vysokých škôl, ich transformácia, sociálne a prospechové štipendiá, študentské pôžičky, podpora stravovania, ubytovania, športových a kultúrnych aktivít študentov a pastoračných centier. V celkovom objeme finančných prostriedkov na roky 2009 až 2011 sú zohľadnené výdavky, ktoré pozostávajú z vlastných výdavkov VVŠ, výdavkov zo štrukturálnych fondov  EÚ vrátane spolufinancovania a výdavkov štátneho rozpočtu. 

Návrh rozdelenia výdavkov do jednotlivých kategórií je len orientačný, nakoľko v zmysle § 89 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách v znení neskorších predpisov je použitie dotácie zo štátneho rozpočtu priamo v kompetencii vysokej školy. 

Vlastné výnosy VVŠ, pozostávajúce napr. z výnosov zo školného od zahraničných študentov, z poplatkov spojených so štúdiom, z kontraktačného výskumu, z ďalšieho vzdelávania a zo zabezpečenia ubytovania a stravovania, sa predpokladajú dosiahnuť v objeme 62,6 mil. eur  až  72,7 mil. eur v rokoch 2009 až 2011. Vlastné príjmy majú každoročný trend nárastu. 

V rokoch 2009 až 2011 sa predpokladá, že VVŠ získajú granty zo zahraničia každoročne po 1 374 tis. eur,  ako aj prostriedky z EHP a NFM  vrátane spolufinancovania na financovanie výskumných projektov v rokoch 2009 až 2010 v objeme 802 tis. Eur. V roku 2011 granty z EHP a NFM vrátane spolufinancovnia predstavujú objem 399 tis. eur. 

Predkladaný rozpočet VVŠ nezohľadňuje možnosti čerpania úverov, ktoré umožňuje novela zákona      č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách v znení neskorších predpisov. 
10.  Príspevkové organizácie v pôsobnosti štátu, obcí a VÚC 

Súčasťou návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 sú aj návrhy rozpočtov príspevkových organizácií, ktoré sú v súlade s jednotnou metodikou, platnou pre Európsku úniu, zaradené do sektora verejnej správy. Ide o tie príspevkové organizácie založené štátom, obcami alebo VÚC, u ktorých menej ako 50 % výrobných nákladov je pokrytých tržbami. Zaraďovanie subjektov verejnej správy do príslušných sektorov ekonomiky, ako aj plnenie podmienok pre zaraďovanie subjektov do sektora verejnej správy, je v pôsobnosti Štatistického úradu SR v súlade so zákonom č. 540/2001 Z. z. o štátnej štatistike. 

	Návrh rozpočtu príspevkových organizácií v pôsobnosti štátu, obcí a VÚC je spracovaný za tie príspevkové organizácie, ktoré sú zapísané v aktualizovanom štatistickom registri organizácií, vedenom Štatistickým úradom SR a zaradené do sektora verejnej správy v súlade s metodikou ESA 95. 

Do sektora verejnej správy je zaradených 85 príspevkových organizácií v pôsobnosti štátu a 641 príspevkových organizácií v pôsobnosti obcí a VÚC.  

Príspevkové organizácie v pôsobnosti štátu zabezpečujú činnosti najmä v oblasti kultúry, školstva, životného prostredia, pôdohospodárstva, výskumu, služieb a informatiky. Najviac príspevkových organizácií je v pôsobnosti ministerstva kultúry (25), v pôsobnosti SAV (20) a v pôsobnosti ministerstva školstva je (10) príspevkových organizácií. 

Príspevkové organizácie v pôsobnosti obcí zabezpečujú najmä činnosti na úseku verejnoprospešných prác (technické služby), kultúry (miestne osvetové strediská, miestne kultúrne strediská, knižnice, galérie), sociálnych vecí, športu (plavárne, správy športových zariadení) a v ďalších oblastiach. Príspevkové organizácie zriadené VÚC zabezpečujú hlavne činnosti na úseku dopravy (organizácie zabezpečujúce správu a údržbu ciest II. a III. triedy), kultúry (divadlá, múzeá, galérie, knižnice, hvezdárne a pod.) a na úseku školstva (školy v prírode, stredné odborné učilištia, stredné odborné školy a pod.).

Vývoj  príjmovej  a  výdavkovej   časti  rozpočtu  príspevkových  organizácií  sektora verejnej správy na roky 2009 až 2011 je nasledovný:        
             
(v tis. eur)	2008	2009	2010	2011	
Príjmy PO sektora VS  spolu	629 738	677 769	664 937	683 428	
z toho:	
•	nedaňové príjmy	140 427	161 704	162 644	165 846	
•	transfery v rámci sektora VS	489 212	514  704	500 700	514 728	
•	zo splátok úverov a pôž. (FO)	0	0	0	0	
•	zostat. prostr. z predch. rokov a prevod prostr. z peňaž. fondov (FO)	99	1 361	1 593	2 854	
	
Výdavky PO sektora VS  spolu	620 466	668 261	658 138	675 950	
z toho:		
•	bežné výdavky	571 008	633 450	632 978	649 172	
•	kapitálové výdavky 	49 425	34 775	25 157	26 778	
•	poskytovanie úverov a pôžičiek a splácanie istín (FO) 	33	36	3	0	
	
Celkový prebytok PO sektora VS	9 272	9 508	6 799	7 478	
vylúčenie finančných operácií	-66	-1 325	-1 590	-2 854	
z toho:					
•	vylúčenie príjmových FO	-99	-1 361	-1 593	-2 854	
•	vylúčenie výdavkových FO	33	36	3	 0	
	
Prebytok  PO sektora VS (ESA 95)	9 206	8 183	5 209	4 624	

11.  Slovenská televízia

Príjmová časť rozpočtu je tvorená daňovými príjmami, a to úhradami za služby verejnosti poskytované  Slovenskou televíziou (ďalej len „STV“) podľa zákona č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorých výška  tvorí 70,9 % z celkových príjmov v roku 2009. Ďalej sú to nedaňové príjmy, najmä príjmy z reklamy, ktoré tvoria      27,9 % z celkových príjmov. Medziročný nárast príjmov v roku 2009 je o 6,5 %, spôsobený najmä rastom  v časti daňové príjmy (nárast 17,9 %), čo je dané predpokladaným zlepšením výberu úhrad za služby verejnosti (bývalé koncesionárske poplatky) a následne zvýšením príjmov STV.

Výdavková časť rozpočtu na rok 2009 rastie oproti roku 2008 o 7,6 %, čo je dôsledkom najmä zvýšených investícií (nárast o 52 %), ktoré súvisia s potrebou prechodu analógového vysielania na digitálne. STV ukladá zákon ukončiť digitalizáciu do konca roka 2012, pričom finančné prostriedky na digitalizáciu sú v návrhoch rozpočtu na minimálnej úrovni. Podľa informácií STV v roku 2009  sa očakáva vyšší nárast výdavkov v dôsledku zavedenia eura. 
     
V návrhoch rozpočtov na roky 2009 až 2011 STV predpokladá kompenzovať stratu z hospodárenia v roku 2009 prostredníctvom predpokladanej Zmluvy so štátom, ktorá by mala vstúpiť do platnosti v roku 2009. Prostriedky plynúce z tejto zmluvy budú účelovo použité na vysielanie programov  vo verejnom záujme. 

Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu STV na roky 2009 až 2011 je nasledovný:

 (v tis. eur)	2008	2009	2010	2011	
Príjmy STV spolu	89 047	94 826	98 909	102 601	
z toho:	
•	príjmy z úhrad za služby verejnosti 	57 027	67 227	69 652	70 493	
•	nedaňové príjmy, z toho:	25 200	26 753	29 257	32 108	
             z reklamy	22 904	26 470	28 982	31 823	
             z úrokov z účtov finanč.  hospodárenia	0	17	0	0	
             ostatné	2 296	266	275	285	
•	zostatok prostriedkov z predch. rokov (FO)	6 820	846	0	0	
 	 	 	 	 	
Výdavky STV spolu	88 119	94 826	98 909	102 601	
z toho:	
•	mzdy	12 055	12 660	13 293	13 958	
•	odvody	4 127	4 333	4 551	4 780	
•	tovary a služby	65 113	65 771	67 247	68 353	
•	bežné transfery	271	2 104	2 200	2 232	
•	kapitálové výdavky	6 553	9 958	11 618	13 278	
 	 	 	 	 	
Celkový bilancia STV	929	0	0	0	
 vylúčenie finančných operácií	-6 820	-846	0	0	
 z toho:					
•	vylúčenie príjmových FO	-6 820	-846	0	0	
 					
Prebytok / schodok STV  (ESA 95)	-5 892	-846	0	0	

12.  Slovenský rozhlas

Príjmová časť rozpočtu je tvorená daňovými príjmami, a to úhradami za služby verejnosti poskytované  Slovenským rozhlasom (ďalej len „SRo“) podľa zákona č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorých výška  tvorí 82,8 % z celkových príjmov v roku 2009. Ďalej sú to nedaňové príjmy, najmä príjmy z reklamy, ktoré tvoria 9,2 % z celkových príjmov. V roku 2009 dôjde k medziročnému nárastu príjmov o 1,5 %, čo je spôsobené najmä nárastom daňových príjmov (nárast 7,5 %). Uvedený rast sa predpokladá z dôvodu očakávaného zlepšenia spôsobu výberu úhrady za služby verejnosti (bývalé koncesionárske poplatky), ale zároveň aj poklesom navrhovaných nedaňových príjmov o 15,8 %.

Výdavková časť rozpočtu klesá oproti roku 2008 o 1 %, čo je dôsledkom zníženia výdavkov na  tovary a služby o 19,3 % a znížením výšky splátky úveru (splácanie úveru končí v roku 2008).  
     
V roku 2009 sa rozpočtuje prebytkové hospodárenie SRo vo výške 186 tis. eur.  V rokoch  2010  a  2011 sa predpokladá  schodkové hospodárenie, a  to vo výške 1 806 tis. eur a 1 839 tis. eur. Schodok vytvorilo poskytnutie nižšej dotácie zo štátneho rozpočtu prostredníctvom Ministerstva kultúry SR ako  SRo predpokladal. 

Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu SRo na roky 2009 až 2011 je nasledovný:

(v tis. eur)	2008	2009	2010	2011	
Príjmy SRo spolu	28 163	28 580	28 434	28 248	
z toho:	
•	príjmy z úhrad za služby verejnosti 	22 008	23 667	25 327	25 327	
•	nedaňové príjmy, z toho:	3 470	2 921	2 921	2 921	
             z reklamy	2 370	2 622	2 622	2 622	
             z úrokov z účtov finanč.  hospodárenia	3	3	3	3	
             ostatné	1 097	295	295	295	
•	transfer zo štátneho rozpočtu	1 839	1 992	0	0	
•	zostatok prostriedkov z predch. rokov (FO)	846	0	186	0	
 	 	 	 	 	
Výdavky SRo spolu	28 686	28 394	30 054	30 087	
z toho:	
•	mzdy	6 359	7 105	7 958	7 958	
•	odvody	2 285	2 547	2 849	2 849	
•	tovary a služby	17 217	13 899	14 131	14 147	
•	bežné transfery	1 177	3 129	3 244	3 261	
•	splácanie úrokov súvisiacich s úvermi	21	5	0	0	
•	kapitálové výdavky	1 391	1 709	1 872	1 872	
•	splácanie istín (FO)	236	0	0	0	
 	 	 	 	 	
Celkový bilancia SRo	-523	186	-1 620	-1 839	
 vylúčenie finančných operácií	-610	0	-186	0	
 z toho:					
•	vylúčenie príjmových FO	-846	0	-186	0	
•	vylúčenie výdavkových FO	236	0	0	0	
 					
Prebytok / schodok SRo  (ESA 95)	-1 133	186	-1 806	-1 839	

13.  Rozhlasová a televízna spoločnosť, s.r.o.

Príjmová časť rozpočtu Rozhlasovej a televíznej spoločnosti, s.r.o. (ďalej len „RTVS“) na rok 2009 je tvorená iba transferom od ostatných subjektov verejnej správy, a to transferom od STV vo výške 1 818 tis. eur  a rovnako transferom od SRo vo výške 1 818 tis. eur. Výška transferu je daná zákonom č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

Výdavková časť rozpočtu je tvorená výdavkami na mzdy, odvody, tovary a služby. Spoločnosť vznikla v apríli 2008 ako vyberateľ úhrady za službu verejnosti poskytované STV a SRo na základe vyššie spomínaného zákona. Náklady vyberateľa úhrady na výber úhrady, kontrolu platenia úhrady a vymáhanie úhrady a pokút podľa tohto zákona uhrádzajú STV a SRo rovným dielom z príjmov z úhrad a pokút, najviac však do sumy 4 % z príjmov z úhrad a pokút. 

V roku 2009, ako aj v nasledujúcich rokoch, sa predpokladá vyrovnané hospodárenie RTVS.  
	Vývoj príjmovej a výdavkovej časti rozpočtu RTVS na roky 2009 až 2011 je nasledovný:

 (v tis. eur)	2009	2010	2011	
Príjmy RTVS spolu	3 636	3 799	3 833	
z toho:	
•	transfery od STV a SRo	3 636	3 799	3 833	
 				
Výdavky RTVS  spolu	3 636	3 799	3 833	
z toho:	
•	mzdy	320	330	339	
•	odvody	107	110	114	
•	tovary a služby	3 209	3 359	3 380	
 				
Celková bilancia RTVS	0	0	0	
 vylúčenie finančných operácií	0	0	0	
 				
Prebytok / schodok RTVS  (ESA 95)	0	0	0	

Príloha č. 2

Rozpočtové vzťahy SR a EÚ

Rozpočtové vzťahy SR a EÚ

1. Základné predpoklady tvorby návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 pre odvody a príspevky SR do všeobecného rozpočtu EÚ

Základným východiskom pre vypracovanie odhadu odvodov SR do všeobecného rozpočtu EÚ na roky 2009 až 2011 boli závery zo zasadania Poradného výboru pre vlastné zdroje (ACOR) zo 7. mája 2008 pri súčasnom zohľadnení nového finančného rámca EÚ na roky 2007 – 2013. Od roku 2011 bude Slovenská republika prispievať aj do Európskeho rozvojového fondu.

V súvislosti s odvodmi SR do všeobecného rozpočtu EÚ je potrebné upozorniť na to, že dňa 7. júna 2007 bolo Radou ministrov pre dopravu, telekomunikácie a energetiku prijaté nové rozhodnutie Rady o systéme vlastných zdrojov ES, ktoré sa bude uplatňovať so spätnou účinnosťou od 1. januára 2007. Aby nové rozhodnutie vstúpilo do platnosti, musí byť schválené nielen v Rade EÚ ale následne aj všetkými členskými štátmi v súlade s ich ústavnými požiadavkami.

Vzhľadom na skutočnosť, že nové rozhodnutie bolo zatiaľ schválené len v Rade EÚ a proces ratifikácie bol ukončený iba v niektorých členských štátoch EÚ (vrátane SR), sú odhady odvodov SR (vlastných zdrojov ES) do všeobecného rozpočtu EÚ na roky 2009 až 2011 vypracované pri aplikácii v súčasnosti platného rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov ES. Potom, ako nové rozhodnutie vstúpi do platnosti, uskutoční Európska komisia spätný prepočet odvodov jednotlivých členských štátov do rozpočtu EÚ za obdobie od 1. januára 2007 do nadobudnutia platnosti rozhodnutia. Predpokladané rozdiely v odvodoch SR do všeobecného rozpočtu EÚ vyplývajúce z takéhoto postupu sú zohľadnené v rezerve na odvody do všeobecného rozpočtu EÚ.

2. Odvody a príspevky SR do všeobecného rozpočtu EÚ  

Tabuľka č. 1: Odhad odvodov SR do všeobecného rozpočtu EÚ v rokoch 2009 až 2011 v tis. eur

 	2009	2010	2011	
Tradičné vlastné zdroje	118 200 	120 564	122 975	
Odvod SR do všeobecného rozpočtu EÚ	600 198	609 582	603 804	
Odvody SR spolu vrátane tradičných vlastných zdrojov	718 398	730 146	726 779	
Odvody SR spolu bez tradičných vlastných zdrojov	600 198	609 582	603 804	

Tabuľka č. 2: Odhad príspevkov SR do Európskeho rozvojového fondu v rokoch 2009 až 2011 v tis. eur 

 	2009	2010	2011	
Príspevky SR do Európskeho rozvojového fondu	0	0	4 880	
Príspevky SR do všeobecného rozpočtu EÚ spolu	0	0	4 880	

Celkové odvody a príspevky SR do všeobecného rozpočtu Európskej únie v rokoch 2009 až 2011 vyjadruje nasledovná tabuľka.

Tabuľka č. 3: Odhad odvodov a príspevkov SR do všeobecného rozpočtu EÚ v rokoch 2009 až 2011 v tis. eur 

 	2009	2010	2011	
Odvody SR spolu vrátane tradičných vlastných zdrojov	718 398	730 146	726 779	
Príspevky SR do všeobecného rozpočtu EÚ spolu	0	0	4 880	
Odvody a príspevky SR spolu vrátane tradičných vlastných zdrojov	718 398	730 146	731 659	
Odvody a príspevky SR spolu bez tradičných vlastných zdrojov	600 198	609 582	608 684	

3. Príjmy zo všeobecného rozpočtu EÚ a z poľnohospodárskych fondov

Príjmy zo všeobecného rozpočtu EÚ, uvedené v nasledujúcej tabuľke, rozdeľujeme na príjmy, ktoré sú zaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v zmysle §§ 7 a 8 zákona 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a príjmy, ktoré nie sú zaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu. Do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu sa rovnako nezaraďujú iné prostriedky zo zahraničia, poskytnuté Slovenskej republike na základe medzinárodných zmlúv medzi Slovenskou republikou a inými štátmi.
Tabuľka č. 4: Príjmy SR zo všeobecného rozpočtu EÚ a príjmy SR na základe medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná v rokoch 2009 až 2011 v tis. eur
		2009	2010	2011	2009 -  2011	
A1=A11+A12+A13+A14	Poľnohospodárske fondy v tom:	533 258	591 942	607 677	1 732 877	
A11	Priame platby	224 974	266 887	307 072	798 933	
A12	Trhovo orientované výdavky	33 910	31 452 	26 042	91 404	
A13	Program rozvoja vidieka	272 558	291 235	271 825	835 618	
A14	Európsky fond pre rybné hospodárstvo	1 816	2 368	2 738	6 922	
A2=A21+A22	Štrukturálne operácie	1 349 438	1 965 764	2 161 663	5 476 865	
A21	Štrukturálne fondy (bez INTERREG IVC a INTERACTII)	889 222	1 262 612	1 445 382	3 597 216	
A22	Kohézny fond	460 216	703 152	716 281	1 879 649	
A=A1+A2	Príjmy z EÚ zaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu spolu	1 882 696	2 557 706	2 769 340
	7 209 742	
B1	INTERREG IVC a INTERACT II	24 320	24 472	24 974	73 766	
B2	Predvstupové fondy	6 749 	3 060	0	9 809	
B3	Vnútorné politiky/vnútorné opatrenia	120 829	137 724	148 829	407 382	
B=B1+B2+B3	Príjmy z EÚ nezaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu spolu	151 898	165 256	173 803	490 957	
C=A+B	Príjmy z EÚ spolu	2 034 594	2 722 962	2 943 143	7 700 699	
D=D1+D2	Iné prostriedky zo zahraničia na základe medzinárodných zmlúv v tom:	26 903	32 343	14 746	73 992	
D1	Finančný mechanizmus EHP a Nórsky finančný mechanizmus	22 000	26 001	7 136	55 137	
D2	Švajčiarsky finančný mechanizmus	4 903	6 342	7 610	18 855	
E=C+D	Príjmy z EÚ a iné prostriedky zo zahraničia na základe medzinárodných zmlúv spolu	2 061 497	2 755 305	2 957 889	7 774 691	

V rokoch 2009 až 2011 sa v kapitole Ministerstva pôdohospodárstva SR rozpočtujú príjmy z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka na priame platby, trhovo orientované výdavky a prostriedky v rámci Plánu rozvoja vidieka. V prípade stanovenia priamych platieb sa vychádzalo z odhadov čerpania zdrojov určených na jednotnú platbu na plochu a osobitnej platby na cukor. Do odhadov sú zahrnuté nové priame platby – osobitná platba a prechodná platba na ovocie a zeleninu, platba na pestovanie energetických plodín a dodatočné priame platby.  Očakávané príjmy z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo sa rozpočtujú vo väzbe na programové dokumenty Program rozvoja vidieka SR 2007 – 2013 a Operačný program Rybné hospodárstvo 2007 – 2013, schválené Európskou komisiou.

Odhady očakávaných príjmov v prípade štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu vyplývajú z úrovne záväzkov programového obdobia 2007 – 2013 podľa programových dokumentov, schválených Európskou komisiou  v rámci Národného strategického referenčného rámca. V prípade Kohézneho fondu sa v rokoch 2009 až 2011 očakávajú tiež príjmy z projektov skráteného programového obdobia, ktorých implementácia sa začala v roku 2006. Príjmy z prostriedkov EÚ na základe záväzkov prvého programového obdobia sú zahrnuté v rozpočte kapitol, implementujúcich Národný rozvojový plán a na roky 2009 až 2011 sa nerozpočtujú.

Z predvstupových fondov sa očakávajú príjmy z fondu ISPA, z  ktorého budú ukončované projekty v nasledujúcich dvoch rokoch.

V rámci vnútorných politík sa očakávajú príjmy v rokoch 2009 až 2011 z vnútorných opatrení a vnútorných politík podľa záväzkov finančného rámca na roky 2007 - 2013, z Prechodného fondu a z prostriedkov na odstavenie bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice. Odhady čerpania prostriedkov sú zobrazené v nasledovnej tabuľke.

Tabuľka č. 5: Odhad čerpania prostriedkov z vnútorných politík EÚ v rokoch 2009 až 2011 v tis. eur

	2009	2010	2011	
Vnútorné politiky a vnútorné opatrenia	
70 919	
85 411	
97 447	
Prechodný fond	1 811	0	0	
Odstavenie bloku V1 Jaslovských Bohuníc	
48 099	
52 313	
51 382	
Vnútorné politiky EÚ	120 829	137 724	148 829	

Príjmy z vnútorných politík EÚ, Prechodného fondu, príjmy na odstavenie bloku VI Jaslovských Bohuníc, príjmy z finančného mechanizmu EHP, Nórskeho finančného mechanizmu a Švajčiarskeho finančného mechanizmu majú charakter grantu a nie sú súčasťou príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu.

Program Prechodný fond je na základe článku 34 Aktu o podmienkach pristúpenia realizovaný rovnako ako predvstupový fond PHARE. Ukončenie realizácie posledného finančného memoranda z roku 2006 sa predpokladá v roku 2009.

V prípade finančného mechanizmu EHP a Nórskeho finančného mechanizmu sa implementácia začala podpisom memoránd o porozumení začiatkom roka 2005. Pre oba mechanizmy je pre Slovenskú republiku na celé obdobie vyplácania alokovaná suma 70 329 000 euro. Príjem prostriedkov je ovplyvnený charakterom procesu podpisovania zmlúv, do ktorého vstupuje aj Úrad pre finančný mechanizmus, ktorý odsúhlasuje návrhy zmlúv.  Počas celého obdobia prijímania prostriedkov budú prostriedky finančného mechanizmu EHP a Nórskeho finančného mechanizmu predplatené z prostriedkov štátneho rozpočtu a následne budú refundované z prostriedkov oboch mechanizmov.

Predpokladaný objem príspevku Švajčiarskej konfederácie prostredníctvom Švajčiarskeho finančného mechanizmu pre Slovenskú republiku na obdobie päť rokov počnúc rokom 2006 je 66 866 000 CHF. Podpora z daného mechanizmu bude smerovať najmä do oblasti bezpečnosti, stability, životného prostredia, infraštruktúry, ľudského a sociálneho rozvoja a podpory súkromného sektora. 
4. Výdavky na financovanie spoločných programov a spolufinancovanie povstupových fondov a výdavky na financovanie poľnohospodárskych fondov

Výdavky na financovanie spoločných programov a  spolufinancovanie povstupových príjmov sú súčasťou výdavkov štátneho rozpočtu v zmysle § 8 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Pri stanovení uvedených výdavkov a spolufinancovania povstupových príjmov zo všeobecného rozpočtu EÚ  sa vychádza zo schválených programových dokumentov na druhé programové obdobie.

Tabuľka č. 6: Odhad výdavkov na financovanie spoločných programov a spolufinancovanie povstupových príjmov zo všeobecného rozpočtu EÚ zo štátneho rozpočtu v rokoch 2009 až 2011 v tis. eur

		2009	2010	2011	
A1	Predvstupové fondy	2 876	4 219	0	
A2	Prechodný fond	2 807	243	4	

A3	Finančný mechanizmus EHP a Nórsky finančný mechanizmus	

6 975	

5 069	

1 493	

A4	Švajčiarsky finančný mechanizmus	
2 569	
3 373	
1 675	

A5	Vnútorné politiky a vnútorné opatrenia	
3 286	
3 286	
3 286	

A=A1+A2+A3+
A4+A5	Výdavky na financovanie spoločných programov spolu	

18 513	

16 190	

6 458	

B1=B11+B12+B13+B14+B15	Poľnohospodárske fondy v tom:	
251 341	
127 411	 
123 512	
B11	Rozvoj vidieka	80 057	85 349	81 295	

B12	Medziročné vyrovnanie úrovní priamych platieb voči EÚ	

41 913	

40 185	

40 201	
B13	Národná vyrovnávacia platba	
127 615	
0	
0	
B14	Trhovo orientované výdavky	
1 048	
990	
1 015	
B15	Spolufinancovanie EFF	708 	887	1 001	

B2=B21+B22	Štrukturálne operácie v tom:	
246 550	
377 928	
422 085	
B21	Štrukturálne fondy	167 367	253 043	295 682	
B22	Kohézny fond	79 183	124 885	126 403	

B=B1+B2	Spolufinancovanie spolu	
497 891	
505 339	
545 597	

C=A+B	Výdavky a spolufinancovanie spolu	

516 404	

521 529	

552 055	

Výdavky na financovanie spoločných programov, v tom predvstupových fondov, Prechodného fondu, Finančného mechanizmu EHP, Nórskeho finančného mechanizmu a Švajčiarskeho finančného mechanizmu sú zabezpečené v kapitole Všeobecná pokladničná správa. Tieto výdavky zahŕňajú aj prostriedky na financovanie kurzových rozdielov, dane z úrokov, predfinancovanie záverečnej platby, bankové poplatky za vedenie účtov a pod.

V rámci finančného mechanizmu EHP a Nórskeho finančného mechanizmu sa výdavky na spolufinancovanie zabezpečujú do výšky 15 % z celkovej sumy oprávnených výdavkov. Celková výška vychádza z odhadov očakávaných výdavkov Národného kontaktného bodu, t. j. Úradu vlády SR, ktorý je zodpovedný za implementáciu týchto finančných nástrojov.

Spolufinancovanie príjmov z poľnohospodárskych fondov sa zabezpečuje z výdavkov kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva SR. Pre rozvoj vidieka sa spolufinancovanie rozpočtuje v zmysle schváleného Plánu rozvoja vidieka.

Prostriedky štátneho rozpočtu na spolufinancovanie projektov, podporovaných zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, sú súčasťou programových štruktúr príslušných rozpočtových kapitol, podieľajúcich sa na implementácii programových dokumentov druhého programového obdobia. Miera spolufinancovania je súčasťou Národného strategického referenčného rámca a jednotlivých programových dokumentov.

V prípade projektov Kohézneho fondu prvého programového obdobia spolufinancovanie vychádza zo schválených finančných memoránd a je zabezpečené v kapitole Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a Ministerstva životného prostredia SR.

5. Rezerva na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii

Rozpočtová rezerva na prostriedky EÚ a odvody EÚ slúži na administrovanie prostriedkov štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu, príjmov z poľnohospodárskych fondov, odvodov Európskej únii a na výdavky na zefektívnenie systému finančného riadenia EÚ fondov a iných finančných nástrojov. Rozpočtuje sa v kapitole Všeobecná pokladničná správa. Vytvorenie uvedenej rezervy je nevyhnutné na zabezpečenie plynulého financovania  spoločných programov. Rezerva slúži na krytie rozpočtom nevyhnutých a nepredvídaných výdavkov, ktoré vzniknú v priebehu roka, ako sú napríklad bankové poplatky za vedenie účtov, kurzové rozdiely, daň z úrokov, rýchlejšia realizácia projektov a pod.

Vzhľadom na to, že nové rozhodnutie Rady o systéme vlastných zdrojov ES sa bude spätne uplatňovať od 1. januára 2007 a skutočnosť, že v súčasnosti nie je možné určiť, kedy bude ukončený ratifikačný proces k prijatiu nového rozhodnutia vo všetkých členských štátoch EÚ, je v rezerve na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii – rezerva na odvody do všeobecného rozpočtu Európskej únie zohľadnený aj predpokladaný dopad nového rozhodnutia na odvody SR do rozpočtu EÚ v jednotlivých rokoch.

Tabuľka č. 7: Rezerva na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii na roky 2009 až 2011 v tis. eur 

	2009	2010	2011	
Rezerva na štrukturálne operácie v tom:	
9 145	
14 792	
26 436	
Rezerva na štrukturálne fondy	
5 902	
8 630	
6 971	
Rezerva na Kohézny fond	3 243	6 162	19 465	
Rezerva na odvody EÚ	36 956	30 974	15 806	
Rezerva na financovanie poľnohospodárskych fondov	

9 203	

3 497	

3 607	
Výdavky na zefektívnenie systému finančného riadenia EÚ fondov a iných finančných nástrojov	

2 656	

1 992	

1 660	
Rezerva na prostriedky EÚ a odvody EÚ spolu	
57 960	
51 255	
47 509	

6. Stav pohľadávok SR voči EÚ 

V rozpočte verejnej správy na roky 2009 až 2011 sú vyčlenené finančné prostriedky na predfinancovanie prostriedkov z rozpočtu EÚ, čo znamená pre SR pohľadávku voči EÚ v nasledujúcich rokoch. Ide o predfinancovanie:

-	priamych platieb v rámci Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu. K ich preplateniu zo strany Európskej komisie dôjde v nasledujúcom roku. Tento trend bude pokračovať do vyrovnania úrovne priamych platieb s EÚ a to až do roku 2013
-	záverečných platieb v prípade predvstupového fondu ISPA
-	kontraktov v rámci predvstupového fondu ISPA a Kohézneho fondu, ktorých preplatenie zo strany Európskej komisie trvá v priemere dva kalendárne mesiace
-	finančných prostriedkov z finančného mechanizmu EHP, Nórskeho finančného mechanizmu, Švajčiarskeho finančného mechanizmu.

Stav pohľadávok v jednotlivých rokoch a medziročné nárasty sú uvedené v tabuľke.

Tabuľka č. 8:  Stav pohľadávok ku koncu roka a ich medziročný nárast v rokoch 2009 až 2011 v tis. eur 

	2009	2010	2011	
Pohľadávka na priame platby	
41 913	
40 185	
40 201	
Pohľadávka na predvstupové fondy 	
13 554	
12 801	
0	
Pohľadávka na štrukturálne fondy	
0	
74 152	
0	
Pohľadávky celkom	55 467	127 138	40 201	
Medziročný nárast	-	207	                       71 670	-	  86 936	

7. Čistá finančná pozícia SR voči EÚ v rokoch 2009 až 2011

Čistá finančná pozícia SR na roky 2009 až 2011 na rozdiel od nepriaznivých dopadov z odvodov a príspevkov do všeobecného rozpočtu EÚ na štátny rozpočet bude vykazovať priaznivý trend. Čistá finančná pozícia SR voči EÚ na roky 2009 až 2011 pri zohľadnení medziročného nárastu pohľadávok voči EÚ sa odhaduje na úrovni 5 505 023 tis. eur.

Tabuľka č. 9:  Odhad čistej finančnej pozície SR v rokoch 2009 až 2011 v tis. eur 

		2009	2010	2011	
A	Odvody a príspevky SR do všeobecného rozpočtu EÚ	
718 398	
730 146	
731 659	
B	Príjmy z EÚ spolu	2 034 594	2 722 962	2 943 143	

C	Medziročný nárast pohľadávok 	
-	207 	
                     71 670	
-	86 936 	
D=B+C-A	Čistá finančná pozícia SR	1 315 989	2 064 486	2 124 548	

Negatívny dopad na štátny rozpočet v rokoch 2009 až 2011 budú mať:

-	odvody do všeobecného rozpočtu EÚ, príspevky do Európskeho rozvojového fondu
-	časť z vybraného cla a poľnohospodárskych poplatkov, ktoré sa odvádzajú do všeobecného rozpočtu EÚ
Na prostriedky EÚ a odvody EÚ sa vytvára rezerva, ktorá slúži na krytie administratívnych nákladov, bez ktorej by nebolo zabezpečené plynulé financovanie spoločných programov SR a EÚ.

Zároveň môžeme konštatovať, že príjmy z EÚ majú pozitívny dopad na bilanciu Slovenska, ale neutrálny dopad na verejné financie. Vyplýva to z toho, že časť príjmov z EÚ je príjmom štátneho rozpočtu vo forme transferov a súčasne aj výdavkom štátneho rozpočtu vo forme bežných výdavkov a kapitálových výdavkov a druhá časť príjmov vôbec nevstupuje do štátneho rozpočtu.

Príloha č. 3

Stratégia riadenia štátneho dlhu na roky 2007 – 2010
Aktualizácia 2008

Úvod

Aktualizácia dokumentu „Stratégia riadenia štátneho dlhu na roky 2007 až 2010“ vychádza z ročnej skúsenosti s jej praktickou realizáciou. Nastavenie jednotlivých parametrov štátneho dlhu v stratégii sa po ročnom hodnotení ukazuje ako správne a vhodné pre podmienky štátneho dlhu SR v tomto období. Dôsledné napĺňanie cieľov stratégie prinieslo potrebnú stabilitu do rozpočtu výdavkov štátneho dlhu a spolu s vhodnou emisnou politikou významné úspory v štátnom rozpočte. Riadenie krytia štátneho dlhu prostredníctvom sledovania, riadenia a vyhodnocovania trhových finančných rizík podľa schválenej stratégie zabránilo možným dodatočným výdavkom štátneho rozpočtu v súvislosti s globálnou finančnou krízou na úrovni niekoľkých miliárd slovenských korún. Zhoršené podmienky na svetových finančných trhoch pretrvávajúce od augusta 2007 mali na rozdiel od iných porovnateľných krajín na výdavky štátneho rozpočtu v roku 2007 a v prvom štvrťroku 2008 minimálny vplyv.  Naopak, využívanie zdrojov zo systému Štátnej pokladnice na krytie štátneho dlhu a schodku rozpočtu prinieslo v roku 2007 úsporu v štátnom rozpočte približne 133 mil. eur. Aktívne riadenie úverového portfólia ušetrilo v štátnom rozpočte približne 2,36 mil. eur. Napriek rastu trhových úrokových sadzieb o takmer jeden percentuálny bod zostali výdavky súvisiace so štátnymi dlhopismi v roku 2007 na takmer nezmenenej úrovni. V postupne sa zhoršujúcich trhových podmienkach na európskom trhu Slovensko emitovalo zahraničný dlhopis bez rizikovej prirážky s najlepšími parametrami emisie v histórii SR. 

Dokument je rozdelený do piatich kapitol. V prvej kapitole je zobrazená štruktúra a vývoj štátneho a verejného dlhu z viacerých hľadísk. V druhej kapitole sú jednotlivo vyhodnotené ciele, ktoré boli špecifikované v Stratégii riadenia štátneho dlhu pre roky 2007 až 2010. Z časového hľadiska sa hodnotenie zameralo na vývoj v roku 2007, prípadne v prvých mesiacoch 2008. Tretia kapitola popisuje makroekonomický vývoj v hlavných svetových ekonomikách (USA, eurozóna), najmä s prihliadnutím na vývoj na finančných trhoch. Významnou udalosťou, ktorá zásadne ovplyvnila svetovú ekonomiku, bola globálna finančná kríza (tzv. hypotekárna kríza), ktorej je v rámci tejto kapitoly venovaná jedna časť. V štvrtej kapitole sú vymedzené vplyvy zavedenia eura od 1. 1. 2009 na riadenie dlhu a likvidity a jednotlivé opatrenia, ktoré je treba podniknúť v tejto súvislosti. Zámery, ciele a parametre v Stratégii riadenia štátneho dlhu 2007 až 2010 boli nastavené správne a pre obdobie rokov 2008 až 2010 nie je potrebné v spôsobe riadenia štátneho dlhu nič podstatné meniť. V poslednej kapitole sú preto stanovené iba niektoré úlohy riadenia dlhu, ktoré je potrebné vykonať v nasledujúcom období.  Predložená aktualizácia stratégie je rovnako ako základný dokument v súlade so širšími zámermi vlády v oblasti riadenia verejných financií a jej plnenie bude napomáhať spomaľovaniu očakávaného rastu výdavkov na dlhovú službu v nasledujúcich rokoch. 
1.	
Štruktúra štátneho a verejného dlhu SR

Napĺňanie fiškálnych cieľov vlády a pokračujúci zdravý ekonomický rast sú hlavnými faktormi stabilizujúcimi úroveň štátneho a verejného dlhu v strednodobom horizonte. Štátny dlh ku koncu roka 2007 dosiahol 17,3 mld. eur, čo predstavovalo 28 % z HDP. Z toho až 93 % tvorili emitované cenné papiere. Podiel úverov na štátnom dlhu bol iba 7 %. Z menového hľadiska bol štátny dlh denominovaný prevažne v slovenských korunách a v eurách. Podiel ostatných mien bol zanedbateľný a kumulatívne nepresiahol 0,5 %. 

Štruktúra štátneho dlhu v menovitej hodnote a štátny dlh z menového hľadiska	
Položka	Stav v mil. eur	Stav v mil. eur	Stav v mil. eur	% z HDP	% z celku	
 Stav k:	31.12.2005	31.12.2006	31.12.2007	31.12.2007	31.12.2007	
Štátny dlh v menovitej hodnote	16 261	16 098	17 302	28,2	100,00	
Cenné papiere	13 768	14 486	16 104	26,2	93,1	
Úvery	1 502	916	1 198	2,0	6,9	
Riziká z realizácie štátnych záruk	992	696	0	0,0	0,0	
SKK	12 741	11 917	12 544	20,4	72,5	
EUR	3 213	4 101	4 683	7,6	27,1	
USD	215	2	0	0,0	0,0	
JPY	87	70	70	0,1	0,4	
CZK	0	0	0	0,0	0,0	
CHF	5	8	4	0,0	0,0	
Zdroj: MF SR	

Z teritoriálneho hľadiska predstavoval domáci štátny dlh (veriteľom je rezident) 59 % z celkového dlhu a zahraničný dlh (veriteľom je nerezident) 41 %. Z časového hľadiska tvoril dlhodobý dlh v roku 2007 takmer 100 % z celkového dlhu. 

Štátny dlh z teritoriálneho a časového hľadiska	
 	Stav v mil. eur	Stav v mil. eur	Stav v mil. eur	% z HDP	% z celku	
stav k:	31.12.2005	29.12.2006	31.12.2007	31.12.2007	31.12.2007	
Štátny dlh v menovitej hodnote	16 261	16 098	17 302	28,2	100,0	
domáci	9 727	9 053	10 265	16,7	59,3	
zahraničný	6 534	7 046	7 038	11,5	40,7	
krátkodobý	2 844	35	0	0,0	0,0	
dlhodobý	13 417	16 064	17 302	28,2	100,0	
Zdroj: MF SR	

Celkový dlh verejnej správy, ktorý okrem štátneho dlhu zahŕňa aj dlh ostatných zložiek verejnej správy, bol ku koncu roka 2007 približne 18 mld. eur, čo predstavovalo 29,4 % z HDP. Ukazovateľ dlhu verejnej správy je dôležitý z hľadiska hodnotenia plnenia maastrichtského kritéria. Podľa tohto kritéria dlh verejnej správy nesmie presiahnuť 60 % HDP. Verejný dlh na Slovensku je teda výrazne pod referenčnou hodnotou a toto kritérium je plnené s rezervou. Rozhodujúcou zložkou dlhu verejnej správy je štátny dlh, ktorého podiel je až 96 %. Dlh ostatných zložiek verejnej správy predstavuje zvyšné 4 %.

Dlh verejnej správy – maastrichtský	
 	Stav v mil.eur	Stav v mil.eur	Stav v mil.eur	% z HDP	% z celku	
stav k:	31.12.2005	29.12.2006	31.12.2007	31.12.2007	31.12.2007	
Dlh verejnej správy - maastrichtský	16 847	16 770	18 053	29,4	100,0	
Štátny dlh (vrátane vkladov dobrov. klientov ŠP)	16 261	16 127	17 335	28,2	96,0	
Dlh ostatných zložiek verejnej správy	586	643	717	1,2	4,0	
Zdroj: MF SR	

2.	Vyhodnotenie plnenia cieľov stanovených v stratégii

Z hľadiska súčasného stavu dlhového portfólia schválená stratégia riadenia štátneho dlhu pre roky 2007 až 2010 vychádza z potrieb zlepšovania a udržiavania súčasného stavu parametrov štátneho dlhu. Hlavné ciele stratégie sú:
1.	Zmenšenie počtu emisií nových štátnych cenných papierov a štandardizovanie veľkosti jednotlivých emisií
2.	Zlepšenie transparentnosti zámerov emitenta (MF SR) a jeho komunikácie s investormi a finančnými trhmi
3.	Optimalizácia výdavkov štátneho rozpočtu na obsluhu štátneho dlhu
4.	Dosiahnutie a udržanie stanovených limitov pre refinančné a úrokové riziko, ako aj  udržanie dosiahnutej priemernej splatnosti portfólia štátnych cenných papierov a durácie portfólia štátnych cenných papierov ako sekundárnych veličín
5.	Postupné zväčšovanie podielu štátneho dlhu v zahraničných menách v pomere k slovenským korunám 
6.	Prehodnotenie možnosti a v prípade vhodných podmienok na trhu uskutočnenie emisie štátnych dlhopisov pre obyvateľstvo.
2.1.	 Zmenšenie počtu emisií nových štátnych cenných papierov a štandardizovanie ich veľkosti
V roku 2007 ako aj začiatkom roku 2008 MF SR prostredníctvom ARDAL pokračovalo v emisnej politike v súlade so stratégiou a  v roku 2007 boli otvorené dve nové emisie štátnych dlhopisov ŠD (3 ročný s nulovým kupónom a 10 ročný s fixným kupónom). V roku 2008 bola dosiaľ otvorená jedna nová emisia ŠD (3 ročný s nulovým kupónom). Pri všetkých emisiách bola zachovaná maximálna menovitá hodnota 1,33 mld. eur (40 mld. Sk). Splatnosť nových štátnych dlhopisov bola určená na základe profilu splatnosti štátneho dlhu v jednotlivých rokoch. V roku 2007 ARDAL vstupovala na primárny trh so šiestimi otvorenými emisiami. Pre porovnanie v roku 2002 bolo na trh uvedených 25 emisií a v roku 2003 to bolo 21 emisií ŠD.
Okrem korunových emisií ARDAL v roku 2007 úspešne umiestnila na európskom trhu jednu emisiu Eurobondu s pevným úročením, v menovitej hodnote 1 mld. eur a so splatnosťou 10 rokov. 
2.2.	 Zlepšenie transparentnosti zámerov emitenta (MF SR)

Aj v roku 2007 ARDAL pokračovala v štandardnej komunikácii s finančnými trhmi a investormi doma aj v zahraničí. V závere roka 2007 bol vypracovaný a zverejnený záväzný harmonogram vydávania štátnych cenných papierov na rok 2008. Publikovanie záväzného harmonogramu na celý rok vopred a jeho záväznosť sú pozitívne hodnotené domácimi a zahraničnými investormi a finančnými trhmi. Na pravidelných interaktívnych stretnutiach s investormi ARDAL informuje o aktuálnych zámeroch MF SR a ARDAL v oblasti primárneho a sekundárneho trhu štátnych cenných papierov. Predmetom stretnutí je aj vyhodnotenie predaja štátnych cenných papierov v uplynulom období. 
2.3.	Optimalizácia výdavkov štátneho rozpočtu na obsluhu štátneho dlhu

Priemerná úroková sadzba novo emitovaných štátnych dlhopisov na domácom trhu oproti roku 2006 mierne vzrástla zo 4,064 % p. a. na 4,160 % p. a. Napriek tomu, že trhové úrokové sadzby dlhších splatností rástli a došlo v medziročnom porovnaní k nárastu v priemere o 0,8 percentuálneho bodu p. a., ARDAL-u sa podarilo udržať náklady štátnych dlhopisov na približne rovnakej úrovni.
V súlade so zámerom uvedeným v stratégii riadenia dlhu vydať každý rok jeden Eurobond Slovensko emitovalo v roku 2007 dlhopis na európskom trhu. Vydaný dlhopis mal splatnosť 10 rokov  pri menovitej hodnote 1 mld. eur a pevnej úrokovej sadzbe 4,375 % p. a.
K 31.12.2007 bola priemerná úroková sadzba portfólia nesplatených štátnych dlhopisov denominovaných v slovenských korunách 4,355 % p. a. (vážená hodnotou), štátnych dlhopisov denominovaných v eur 4,804 % p. a. a celého portfólia 4,464 % p. a. (pokles z hodnoty 4,841 % p. a. z konca roka 2006).
V priebehu roku 2007 sa uskutočnilo predčasne splatenie 3 vládnych úverov od domácich bánk a v prípade jedného domáceho úveru boli upravené úverové podmienky. Uvedenými zmenami sa dosiahla úspora úrokov v súhrnnej hodnote 2 367 513 eur.
2.4.	Vyhodnotenie ukazovateľov stanovených v stratégii 
Pre udržiavanie refinančného a úrokového rizika na akceptovateľnej úrovni bol stratégiou zavedený systém monitorovania a vyhodnocovania týchto rizík, podobne ako v iných krajinách eurozóny. Bol zavedený limit kumulatívnej splatnosti  a precenenia dlhu  vrátane úrokov v jednom roku a limitu kumulatívnej splatnosti a precenenia dlhu vrátane úrokov do 5 rokov. Zavedené hraničné hodnoty a ich dodržiavanie pozitívne vplývajú aj na vývoj priemernej splatnosti a durácie, ktoré sú  sledované až ako sekundárne veličiny.
V prípade refinančného rizika je strategickým zámerom dodržiavanie limitu kumulatívnej splatnosti v jednom roku na 22,5 % celkového dlhu a limit kumulatívnej splatnosti na najbližších 5 rokov na 60 % celkového dlhu.

V prípade rizika z precenenia je smerodajný limit na precenenie štátneho dlhu v prvom roku na úrovni 25 % celkového dlhu a kumulatívne za 5 rokov na úrovni  65 % celkového dlhu.
Refinančné riziko 
Kumulatívna splatnosť v jednom roku k 31. 12. 2007 bola 19,07 % (k 31. 3. 2008 už len 18,38 %) z celkovej hodnoty dlhu (maximum podľa stratégie je 22,5 %) a kumulatívna splatnosť na najbližších 5 rokov 59,51 % z celkovej hodnoty dlhu (k 31. 3. 2008 59,29 %), pričom limit je maximálne 60 %. Tento priaznivý vývoj (plnenie obidvoch kritérií) spôsobili nové emisie dlhopisov, a s tým súvisiace zmenšenie podielu finančných prostriedkov (so splatnosťou do 1 roka) použitých zo systému Štátnej pokladnice (ŠP) oproti začiatku roka 2007, čím sa zmenila štruktúra krytia dlhu. K 31. 12. 2007 MF SR prostredníctvom refinančného systému ŠP využívalo pre potreby krytia dlhu 2,1 mld. eur.
       Ukazovatele refinančného rizika:
	Refinančné riziko k 31.12.2006	Refinančné riziko k 31.12.2007	
Roky	Účtovný dlh	Dlh podľa Maastrichtu*	Limit	Účtovný dlh	Dlh podľa Maastrichtu*	Limit	
1	23,32%	12,66%	22,50%	19,07%	9,32%	22,50%	
5	60,79%	55,34%	60,00%	59,51%	54,63%	60,00%	
* Dlh podľa Maastrichtu nezahŕňa záväzky MF SR voči Štátnej pokladnici.
Z hľadiska interpretácie týchto ukazovateľov je tiež dôležité podotknúť, že aj keď zdroje zo ŠP majú krátkodobý charakter, z pohľadu refinančného rizika nehrozí nedostatok likvidity, nakoľko tieto zdroje „neopustia“ systém v krátkom časovom horizonte a neočakávane. Využívanie týchto zdrojov naopak prináša úspory vo výdavkoch štátneho rozpočtu, nakoľko tieto zdroje nemusia byť požičiavané z medzibankového trhu. Úspora v štátnom rozpočte v roku 2007 predstavovala približne 0,133 mld. eur. 

Úrokové riziko 
Stanovený limit z precenenia štátneho dlhu v prvom roku na úrovni 25 % celkového dlhu bol aj v minulosti prekročený a dosahoval k 31. 12. 2007 hodnotu 33,87 % (k 31. 3. 2008 nastal pokles na 27,01 %). Pri posudzovaní kumulatívnej hodnoty  za 5 rokov bol stanovený limit na úrovni  65 % celkového dlhu dodržaný. Ku koncu roka 2007 dosahoval hodnotu 61,71 % z celkového dlhu (k 31. 3. 2008 zníženie na 57,30 %).
      Ukazovatele úrokového rizika:
	Úrokové riziko k 31.12.2006	Úrokové riziko k 31.12.2007	
Roky	Účtovný dlh	Dlh podľa Maastrichtu*	Limit	Účtovný dlh	Dlh podľa Maastrichtu*	Limit	
1	45,95%	38,43%	25,00%	33,87%	25,90%	25,00%	
5	63,56%	58,49%	65,00%	61,71%	57,10%	65,00%	
* Dlh podľa Maastrichtu nezahŕňa záväzky MF SR voči Štátnej pokladnici.

Primárnym dôvodom prekročenia limitu v prvom roku bolo zrušenie termínovaných obchodov so zdrojmi určenými na dôchodkovú reformu, ktoré mali pôvodne splatnosť až do roku 2012. Na prekročenom limite sa taktiež podieľa využívanie voľných zdrojov z refinančného systému ŠP vo väčšej miere ako v minulých rokoch. MF SR si prostredníctvom tohto systému požičiavalo približne 2,59 mld. eur, po očistení o preceňované eur depozitá do jedného roka to bolo 2,1 mld. eur. V porovnaní s inými európskymi krajinami MF SR prostredníctvom systému ŠP využíva voľné verejné zdroje v oveľa väčšom rozsahu, čo prináša väčšie šetrenie výdavkov štátneho rozpočtu, ale zároveň zhoršenie niektorých dôležitých podielových ukazovateľov štátneho dlhu. 

Zlepšenie týchto ukazovateľov by bolo možné úpravami cez finančné deriváty (prevažne úrokové swapy), ktoré sú bežne využívané v iných dlhových agentúrach, zmenou pohyblivých úrokových sadzieb na fixné. Predpokladom realizácie týchto obchodov je dobudovanie potrebnej infraštruktúry, najmä zlepšenie podmienok platobného styku, účtovnej metodiky a podpísanie tzv. ISDA zmluvy. Daný stav je tiež možné vylepšiť aj prípadnou zahraničnou emisiou s fixným kupónom a splatnosťou 10 a viac rokov, nakoľko predaj takejto emisie na domácom trhu je pre nízky záujem zo strany investorov limitovaný.

Vývoj durácie  a priemernej splatnosti
Tieto veličiny sú podľa Stratégie riadenia štátneho dlhu na roky 2007 až 2010 sledované až ako sekundárne. Uvedené ukazovatele sú na stabilnej úrovni viac rokov. 

 Vývoj durácie a priemernej splatnosti portfólia dlhopisov a úverov (uvádzaný v počte rokov):
Rok	2002	2003	2004	2005	2006	2007	2008*	
Durácia	2,8	2,43	3,55	3,16	3,99	4,13	4,39	
Priemerná splatnosť	3,29	3,82	4,65	4,55	5,13	5,07	5,29	
* údaje k 31.03.2008

2.5.	Optimalizácia podielu štátneho dlhu v domácej mene voči euru

V súlade so zámerom uvedeným v stratégii riadenia dlhu vydať každý rok jeden Eurobond Slovensko emitovalo v roku 2007 dlhopis na európskom trhu. Vydaný dlhopis mal splatnosť 10 rokov  pri menovitej hodnote 1 mld. eur a pevnej úrokovej sadzbe 4,375 % p. a.. Dlhopisy boli mimoriadne úspešne predané, prvýkrát v histórii Slovenska bez prirážky voči trhovej úrokovej sadzbe. Výhodné podmienky pri emisii eurobondu sa podarilo dosiahnuť tiež vďaka pozitívnemu výhľadu smerovania ekonomiky SR a zlepšujúcemu sa ratingu krajiny. Realizovanie zahraničnej emisie s uvedenými parametrami sa do doby realizácie emisie SR nepodarilo žiadnej z krajín strednej a východnej Európy s výnimkou Slovinska (člen eurozóny). Cenová úroveň bola podobná akú dosahovalo v tom čase Grécko a Taliansko (krajiny eurozóny s lepším ratingom ako má SR ). Prirážka napríklad Maďarska bola v tom čase na úrovni + 0,17 % p. a.. Slovensko si požičalo finančné zdroje len o 0,26 percentuálneho bodu p. a. drahšie ako si požičiavala nemecká vláda (predošlá desaťročná emisia bola drahšia o 0,33 p.b. p.a.).
Dopyt dosiahol viac ako 4 mld. eur a bol pri euro - emisii SR najväčší. Po prvýkrát sa podarilo dlhopisy SR predať aj do krajín, ktoré v minulosti kvôli najmä investičnému riziku tradične nekupovali slovenský štátny dlh. Napríklad investori z Francúzska kúpili 18 %, z krajín Beneluxu 16 %, z Írska 6 %, Fínska 5 %. Emisiu aranžovali pre SR v spolupráci s Agentúrou pre riadenie dlhu a likvidity banky Morgan Stanley a Société Générále.
Z pohľadu menovej štruktúry portfólia štátnych cenných papierov vydaných SR podiel dlhopisov vydaných v eur predstavuje 25 % (takmer bez zmeny oproti minulému roku), čo je v súlade s prijatou stratégiou. 

Štruktúra dlhopisov podľa meny 	XII-2006	XII-2007	III-2008	
EUR	19,81%	24,24%	25,16%	
SKK	80,19%	75,76%	74,84%	

2.6.	Prehodnotenie možnosti vydania emisie štátnych dlhopisov pre obyvateľstvo

Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity v spolupráci s Centrálnym depozitárom cenných papierov (ďalej CDCP) a Burzou cenných papierov Bratislava (ďalej BCPB) preveruje možnosti prípravy a realizácie bezpečnej distribúcie predmetných dlhopisov v rámci primárneho trhu a obchodovania s nimi na  sekundárnom trhu. Úspešnosť takejto emisie je značne závislá od podmienok na finančnom trhu, najmä od úrokových sadzieb. Uskutočnenie úspešnej emisie pre obyvateľstvo si vyžaduje dôslednú prípravu, nakoľko ide o náročný projekt, najmä z pohľadu technickej realizácie a distribúcie dlhopisov investorovi - fyzickej osobe. Realizácii emisie dlhopisov pre obyvateľstvo musia predchádzať niektoré legislatívne úpravy týkajúce sa najmä harmonizácie spôsobu zdaňovania dlhopisov, hlavne s ohľadom na potrebu vytvorenia sekundárneho trhu. V prípade úspešnosti tejto emisie môže vzniknúť viacročný program vydávania dlhopisov pre obyvateľstvo, čím sa môže postupne vytvoriť alternatívny zdroj financovania potrieb štátu. V niektorých krajinách EÚ pokrýva tento zdroj až 20 % celkových finančných potrieb štátu súvisiacich so štátnym dlhom.
3.	Vývoj na slovenskom dlhopisovom trhu na pozadí globálnej finančnej krízy

Finančné trhy v SR sú pod vplyvom prehlbujúcej  integrácie a zrýchľujúcej ekonomickej konvergencie a stávajú sa jednoznačnou súčasťou jednotného európskeho trhu vrátane trhu s finančnými aktívami. Z tohto hľadiska je pre vývoj slovenského finančného trhu rozhodujúci vývoj v eurozóne a okolitých krajinách v stredoeurópskom regióne. Ich výhľad je však podmienený trendmi v najväčších obchodných centrách v USA, eurozóne, Veľkej Británii či Japonsku.
3.1.	 Hypotekárna kríza

Najvýznamnejším faktorom vývoja finančných trhov v roku 2007, s následným vplyvom aj na Slovensko, bola globálna finančná kríza, tzv. hypotekárna kríza. Banky v USA v čase rekordne nízkych sadzieb FED-u (1 % v roku 2004) poskytovali hypotekárne úvery aj menej bonitným klientom (tzv. subprime mortgages) a následne časť celkového portfólia úverov predávali investorom podľa princípov sekuritizácie . Banky sa tak vo veľkej miere zbavovali rizík vyplývajúcich z nesplácania a tiež to oslabovalo ich obozretnosť pri poskytovaní úverov. Následné zvyšovanie sadzieb zo strany FED-u (až na úroveň 5,25% v rokoch 2006 a 2007) spôsobilo problémy so splácaním rizikových úverov. Banky sa v dôsledku veľkého množstva úverových defaultov dostávali do problémov s likviditou a výrazne sa zhoršilo ich finančné hospodárenie. V dôsledku sekuritizácie subprime úverov sa straty preniesli aj na investičné fondy. Postupne sa dostavil pokles cien nehnuteľností, ochabovanie ekonomickej aktivity a prenos krízy do ostatných sfér ekonomických činností a taktiež mimo hraníc USA. V dôsledku obáv z budúceho vývoja svetovej ekonomiky a v dôsledku nízkej likvidity na finančných trhoch došlo k výpredaju aktív, pričom najviac boli postihnuté akciové parkety. Rozhodovanie investorov v čase neistého budúceho vývoja smerovalo k alokácii zdrojov do bezpečných aktív, pričom sme boli svedkami tzv. „úteku ku kvalite.“ Slovenské aktíva sú v očiach investorov v čase neistoty považované za rizikové, čo sa spolu s nízkou likviditou na finančných trhoch prejavilo aj v nízkom záujme investorov o slovenské dlhopisy.
Vývoj základnej úrokovej sadzby NBS, FED, ECB		Vývoj na akciových trhoch	

	
Zdroj: NBS, FED, ECB 		Pozn. pravá os S&P 500                                  Zdroj: REUTERS	

3.2.	 Ekonomický vývoj v USA a eurozóne

Ekonomický vývoj v USA bol jednoznačne pod vplyvom hypotekárnej krízy, keď sa spomaľoval ekonomický rast a objavila hrozba pádu do recesie. Rast reálneho HDP sa zmiernil z 2,9 % (2006) na 2,2 % (2007), pričom v poslednom kvartáli 2007 bol rast iba 0,1 %. Naplno sa tak začali prejavovať problémy súvisiace s hypotekárnou krízou, pričom za poklesom stálo hlavne zníženie produkcie v stavebníctve. Problémom v USA začína byť aj rastúca inflácia, ktorá v marci 2008 dosiahla hodnotu 4,0 %. Popri globálnych faktoroch (rast cien potravín a ropných produktov) stálo za nárastom aj prudké oslabovanie dolára, ktoré zvyšuje ceny importov. Kurz USD/EUR sa pod vplyvom neistého vývoja v USA a poklesu úrokových sadzieb FED-u dostal začiatkom roka 2008 až k hranici 1,6 USD/EUR. Na hroziace riziko recesie reagovala americká centrálna banka FED bezprecedentnými zníženiami základnej úrokovej sadzby (tzv. federal funds target rate). Od septembra 2007 do apríla 2008 FED znížil sadzby sedemkrát, dokopy až o 3,25 p.b. (z 5,25 % na 2,00 %). 

Reálny rast HDP v USA (zmena oproti predošlému štvrťroku)		Vývoj výmenného kurzu USD/EUR	

	
Zdroj: OECD 		Zdroj: REUTERS	

Rast reálneho HDP v eurozóne dosiahol 2,6 % v roku 2007 s miernym spomalením z úrovne 2,7 % v roku 2006. Pozitívny bol aj rast zamestnanosti, ktorý dosiahol 1,6 % v roku 2007, čím sa ešte zvýšil rast 1,4 % z roku 2006. Takisto poklesla aj miera nezamestnanosti, a to na úroveň 7,4 % v roku 2007 z 8,2 % v roku 2006. Zdá sa, že hypotekárna kríza a súvisiaci rast úverových defaultov sa eurozóny priamo netýka, problém však môže predstavovať angažovanosť európskych investorov na sekuritizovaných aktívach a oslabenie rastu eurózony v dôsledku poklesu zahraničného dopytu (najmä z USA). Väčším problémom ako ekonomický rast sa v súčasnosti javí inflácia, ktorá v marci 2008 dosiahla medziročne 3,6 %, čo je výrazne nad cieľom ECB, ktorý je „pod ale blízko 2 %“. ECB tak nateraz nenasledovala FED pri znižovaní sadzieb a ponechala základnú sadzbu nezmenenú už od júna 2007 na úrovni 4,0 %. 
3.3.	 Vývoj na slovenskom dlhopisovom trhu

Vydávanie štátnych dlhopisov v celom druhom polroku 2007 a podobne aj v roku 2008 ovplyvnila globálna kríza na svetových finančných trhoch. Z  dôvodu narastajúcej nervozity a nedôvery investorov sa už počas septembra roku 2007 na sekundárnom kapitálovom trhu takmer prestali obchodovať dlhopisy krajín strednej a východnej Európy (SVE). Napriek násobnému zväčšeniu obchodnej marže (kúpa – predaj) na paneurópskom burzovom trhu MTS bolo uskutočnených len niekoľko obchodov. V kótovaní dlhopisov krajín SVE došlo na všetkých trhoch k značnému útlmu až k dočasnému pozastaveniu.
Uvedený vývoj, ktorý sa globálne prejavoval na všetkých trhoch, spolu s nedostatkom likvidity na peňažnom trhu viedol k nárastu rizikovej prirážky vo všetkých segmentoch finančného trhu. Nárast sa najviac prejavil na medzibankovom peňažnom trhu a len v menšej miere pri rizikovej prirážke vládnych cenných papieroch a dlhopisoch podnikovej sféry. Napriek tomu je potrebné konštatovať, že aj emitenti s rovnakým ratingom majú v súčasných podmienkach na trhoch rôznu rizikovú prirážku. Príkladom sú všetky krajiny EU, ktorých riziková prirážka voči nemeckým dlhopisom (bundom) narástla z hodnôt v rozsahu 0,01 % p. a. až 0,05 % p. a. na hodnoty 0,20 % p. a. až 0,70  % p. a.

Výnosnosť štátnych 10 ročných dlhopisov SK, DE, CZ		Vývoj spreadov 10 ročných štátnych dlhopisov SR	

	
Zdroj: NBS, Reuters 		Zdroj: MF SR, NBS, Reuters 	
		Pozn. kladné hodnoty znamenajú vyššiu výnosnosť dlhopisov SR	
Nárast nedôvery investorov sa prejavil aj na primárnom trhu. Krajiny SVE zrušili alebo odložili emisie zahraničných dlhopisov. Emitované boli len dlhopisy krajín, ktoré súrne potrebovali finančné zdroje na pokrytie svojich aktuálnych potrieb (splatné záväzky). Taktiež proces prípravy a realizácie emisie bol v porovnaní s minulosťou prispôsobený zmeneným podmienkam. Nálada investorov sa v súčasnosti mení pomerne rýchlo (v závislosti od aktuálnych informácií), a preto je nevyhnutné pri realizácií emisie eurobondov veľmi pružne reagovať.
Podmienkam na peňažnom a kapitálovom trhu zmeneným v dôsledku krízy bola prispôsobená aj emisná politika. Priaznivé podmienky na vydávanie domácich štátnych dlhopisov ARDAL využila najmä v prvom polroku 2007. Naopak, v druhom polroku 2007 z dôvodu nepriaznivých úrokových sadzieb, požadovaných prirážok voči sekundárnemu trhu a v neposlednom rade aj nedostatočnému dopytu boli akceptované len minimálne množstvá v jednotlivých aukciách. Z týchto dôvodov neboli v roku 2007 emitované dlhopisy v množstve predpokladanom pri zostavovaní rozpočtu. V roku 2007 bolo plánované vydanie dlhopisov v účtovnej hodnote 3,59 mld. eur a skutočne vydaných bolo 3,28 mld. eur (obidva údaje vrátane emisie eurobondu).
Z dôvodu krízy pretrvávajúcej na finančných trhoch aj v prvom kvartáli roku 2008, nebol emitovaný slovenský Eurobond ako bolo pôvodne plánované. Taktiež, podobne ako v druhom polroku 2007, v dôsledku nízkeho záujmu investorov na domácom kapitálovom trhu domáce dlhopisy nie sú predávané v plánovanom množstve. Do polovice mája roku 2008 bolo plánované vydanie dlhopisov v účtovnej hodnote 2,25 mld. eur a skutočne vydaných bolo 0,65 mld. eur (údaje vrátane plánovanej emisie eurobondu).
Slovensko v roku 2009 prijme euro za domácu menu, a preto v rámci konvergencie úrokové sadzby na Slovensku takmer kopírujú úrokové sadzby eurozóny. 

Zdroje z vydaných dlhopisov v roku 2007 podľa mesiacov (mld. eur)	

	
Zdroj: ARDAL	
4.	Vplyv vstupu Slovenska do eurozóny  v roku 2009 na riadenie dlhu a likvidity

EK vo svojej Konvergenčnej správe o SR, ktorú zverejnila 7. 5. 2008, konštatuje, že SR splnila všetky nutné podmienky pre prijatie eura na udržateľnej úrovni. Počnúc 1. 1. 2009 euro vystrieda slovenskú korunu a týmto sa SR stane úplným členom Hospodárskej a menovej únie.
Dopyt investorov pri aukciách slovenských štátnych dlhopisov vydávaných na domácom trhu zaznamenáva medziročne klesajúci trend. Pre porovnanie v roku 2004 dopyt dosahoval približne 7,3 mld. eur, v roku 2006 už dopyt predstavoval hodnotu 3,3 mld. eur. Výnimkou je rok 2007, kedy dopyt v aukciách slovenských štátnych dlhopisov bol 5,3 mld. eur; bol však zaznamenaný v dôsledku účasti zahraničnej investičnej banky na aukciách. Na základe uvedeného vývoja sa ani v roku 2008 nepredpokladá väčší dopyt (do 2,7 mld. eur). 
Pri čoraz menšom záujme domácich investorov je potrebné prilákať investorov z celej Európy. To je možné po prijatí eura za domácu menu cez niekoľko aktívnych zahraničných bankových inštitúcií, ktoré budú primárnymi dealermi Slovenska, tak ako je to takmer vo všetkých krajinách EMU. 
Vstup Slovenska do eurozóny prináša so sebou nielen potrebu redenominácie štátneho dlhu, ale aj prípravy na odlišné podmienky na kapitálovom trhu EMU oproti podmienkam na kapitálovom trhu Slovenska. Na splnenie nových úloh bude potrebné, aby sa ARDAL ako obchodník s cennými papiermi stal aktívnym na sekundárnom kapitálovom trhu v oblasti „last resort lending“ podobne ako to vykonávajú Agentúry pre riadenie dlhu krajín EMU. Rozšírenie aktivít bude potrebné aj na primárnom kapitálovom trhu, najmä v organizovaní spätného nákupu a výmeny dlhopisov. Uvedené činnosti môže ARDAL zabezpečiť len ako aktívny člen Centrálneho depozitára cenných papierov (ďalej CDCP), Burzy cenných papierov v Bratislave (ďalej BCPB) a ďalších podobných inštitúcií prítomných na slovenskom kapitálovom trhu (Euroclear, MTS ...)
Vstup Slovenskej republiky do eurozóny prinesie významné zmeny vo fungovaní domáceho bankového sektora, ktoré ovplyvnia riadenie likvidity. Je pravdepodobné, že kompetencie v súvislosti s operáciami na finančných trhoch budú domáce banky postupne presúvať do materských bánk, čiže mimo územia Slovenska.
Domáce banky tak prestanú byť kľúčovým partnerom štátu pre operácie na peňažnom trhu a ťažisko sa presunie na zahraničné finančné inštitúcie. Rovnaká situácia nastane aj pri umiestňovaní štátnych cenných papierov. Štát bude musieť týmto zmeneným podmienkam prispôsobiť svoju emisnú a obchodnú politiku. 
Vstupom Slovenskej republiky do eurozóny sa budú štandardizovať podmienky pre riadenie dlhu a likvidity. Veľkosť trhu EMU bude eliminovať deformácie trhových podmienok, ktoré prevládali na slovenskom finančnom trhu. Vzhľadom k relatívne malému štátnemu dlhu, ktorý bude potrebné refinancovať na veľkom trhu EMÚ, bude mimoriadne dôležitá kvalitná komunikačná stratégia a prezentácia Slovenska zahraničným investorom. 
Na druhej strane vstup do eurozóny otvorí možnosti obchodovať aj s dlhovými agentúrami v ostatných krajinách eurozóny, čím sa v značnej miere bude eliminovať kreditné riziko. Ďalšou závažnou zmenou bude potreba využívania hlavne úrokových derivátov na dolaďovanie parametrov dlhu. Rovnako sa otvorí možnosť využívať typy derivátov, ktoré vzhľadom k podmienkam na slovenskom trhu doteraz štát nemohol využívať. 
Zavedenie eura v Slovenskej republike prinesie ďalšiu zmenu týkajúcu sa vydávania štátnych pokladničných poukážok (ďalej ŠPP). V súčasnosti štát emituje ŠPP do vlastného portfólia a využíva ich iba na krátkodobé obchody typu predaj a spätný nákup, ktoré slúžia na krátkodobé preklenutie nedostatku likvidity. Takto emitované ŠPP by však po 1. januári 2009 nespĺňali kritériá akceptovateľných aktív v operáciách menovej politiky ECB. 
Otázka akceptovateľnosti ŠPP pre ECB je dôležitá vzhľadom k tomu, že na rozdiel od dnešnej situácie, keď NBS sterilizuje slovenský bankový sektor, bankový sektor HMÚ je v opačnej pozícii a ECB refinancuje komerčné banky. Ako kolaterál (zábezpeka) sa využívajú aj obchodovateľné aktíva, medzi nimi aj štátne cenné papiere, ktoré spĺňajú kritériá ECB.
Preto je potrebné zmeniť emisnú politiku pri ŠPP tak, aby spĺňali kritériá akceptovateľnosti pre ECB. V opačnom prípade bude štát zbavený možnosti používať ŠPP ako jeden zo štandardných dlhových nástrojov. ŠPP nebudú vydávané do vlastného portfólia, ale štandardne predávané aukčným spôsobom bankám. ŠPP budú registrované v CDCP a budú obchodované na regulovanom trhu schválenom ECB, t.j. na BČPB.

5.	Odporúčania pre stratégiu riadenia štátneho dlhu v rokoch 2008 až 2010

Zo skúseností riadenia štátneho dlhu v roku 2007 vyplýva, že zámery, ciele a parametre v Stratégii riadenia štátneho dlhu 2007 až 2010 boli nastavené správne a pre obdobie rokov 2008 až 2010 nie je potrebné v spôsobe riadenia štátneho dlhu nič podstatné meniť. Prioritou nasledujúceho obdobia bude príprava a samotná realizácia konverzie štátneho dlhu do meny euro a internacionalizácia krytia štátneho dlhu SR. Trvalou prioritou však zostane bezproblémové refinancovanie štátneho dlhu a zabezpečenie primeranej likvidity štátu. Dôraz bude kladený, tak ako v predchádzajúcich rokoch, na minimalizáciu, resp. optimalizáciu výdavkov dlhovej služby štátu pri zachovaní akceptovateľnej miery rizika. 
Riadenie štátneho dlhu sa v rokoch 2008 až 2010 zameria okrem hlavných priorít schválených v „Stratégii riadenia štátneho dlhu 2007 až 2010“ na nasledujúce strategické úlohy: 
Redenomináciu štátneho dlhu Slovenska z Sk na euro a v čo najväčšej miere zabezpečenie harmonizácie procesov a inštrumentov so štandardami kapitálového trhu EMÚ.
Dolaďovanie parametrov štátneho dlhu prostredníctvom trhových nástrojov vrátane finančných derivátov.
Vytvorenie systému primárnych dealerov Slovenskej republiky s povinnosťami a právami podľa štandardov krajín HMÚ.
V maximálne možnej miere efektívne využívanie finančných zdrojov verejného sektora sústredených v Štátnej pokladnici na dočasné krytie finančných potrieb štátu.
Vydávanie najmenej jednej benchmarkovej zahraničnej emisie so splatnosťou minimálne 5 rokov s celkovou nominálnou hodnotou najmenej 1 mld. eur.
Vybudovanie systému na predaj štátnych dlhopisov pre obyvateľstvo na primárnom trhu; uskutočnenie v prípade vhodných trhových podmienok najmenej jednej emisie dlhopisov pre obyvateľstvo.
Analyzovanie možností alternatívneho financovania štátneho dlhu mimo eurozóny a v prípade vhodnosti podmienok vydanie zahraničnej emisie mimo eurozóny.

Napĺňanie aktualizovanej stratégie spolu s plnením ostatných strategických úloh umožní plynulý a bezproblémový prechod na spoločnú menu euro v oblasti riadenia štátneho dlhu v roku 2009 a vytvorí podmienky pre ďalšiu postupnú internacionalizáciu krytia štátneho dlhu v podmienkach HMÚ v ďalších rokoch. Splnenie ukazovateľov štátneho dlhu a dodržanie stratégie podporí potrebnú rozpočtovú stabilitu v oblasti výdavkov štátneho dlhu a v prípade výrazného rastu trhových úrokových sadzieb zabezpečí ich oneskorené a postupné premietnutie do výdavkov štátneho rozpočtu.