1.	Makroekonomické rámce zostavenia návrhu rozpočtu na roky 2009 až 2011 

Aktuálna prognóza makroekonomického vývoja do roku 2011 je postavená na dátovej základni štvrťročných národných účtov do 3. štvrťroka 2007, na vývoji počas posledných mesiacov a predpokladoch o vnútorných a vonkajších podmienkach ekonomiky SR v strednodobom horizonte. V rámci vplyvu vnútorných podmienok jedným z hlavných predpokladov prognózy je striktné uplatňovanie hospodárskej politiky vlády na podporu úspešného členstva SR v eurozóne od  1. 1. 2009.

Prognóza vybraných indikátorov vývoja ekonomiky SR (január 2008)	
Ukazovateľ	m.j.	Skutočnosť	Prognóza	
		2006	2007	2008	2009	2010	2011	
HDP; v bežných cenách	mld,Sk	1659,6	1852,6	2049,2	2239,9	2422,2	2618,6	
HDP; reálny rast	%	8,5	8,9	7,5	6,4	5,9	5,6	
Konečná spotreba domácností; reálny rast	%	5,9	7,4	6	5,2	5	4,9	
Konečná spotreba domácností; nominálny rast	%	11,0	9,7	9,3	8,3	8	8,2	
Konečná spotreba verejnej správy (reálny rast)	%	10,1	2,7	3,1	2,7	2,7	2,6	
Tvorba hrubého fixného kapitálu (reálny rast)	%	8,4	7,1	6,8	6,6	6,2	6	
Export tovarov a služieb (reálny rast)	%	21	14,5	13,1	8,9	7,1	6,8	
Import tovarov a služieb (reálny rast)	%	17,7	10,5	11,7	8,1	6,3	6,1	
Priem. mesačná mzda za hospodárstvo (nom. rast)	%	8	7	7,6	7,2	7,2	7,4	
Priem. mesačná mzda za hospodárstvo (reálny rast)	%	3,3	4,1	4,1	4,1	4,2	4	
Priemerný rast zamestnanosti, podľa VZPS	%	3,8	2,3	1,6	1	0,8	0,8	
Priemerný rast zamestnanosti, podľa evid. počtu	%	2,2	2,3	1,6	1	0,8	0,8	
Priemerný rast zamestnanosti, podľa ESA 95	%	2,3	2,1	1,6	1	0,8	0,8	
Priemerná miera nezamestnanosti, podľa VZPS	%	13,3	11,1	10,1	9,7	9,4	9	
Index spotrebiteľských cien (priemerný rast)	%	4,5	2,8*	3,3	3,1	2,9	3,2	
Harmonizovaný index spotrebiteľských cien (HICP)	%	4,3	1,9*	3,1	3	2,8	3,2	
Index výrobných cien (priemerný rast)	%	8,4	2,3*	3,9	2,7	2,2	2	
Bilancia bežného účtu (podiel na HDP)	%	-7,2	-3,7	-2,2	-1,4	-0,7	-0,4	
* skutočnosť
Zdroj: MF SR

Domáce pozitívne očakávania ekonomického vývoja prechodne slabnú pod vplyvom vonkajšieho prostredia (indikátory ekonomickej dôvery v eurozóne dosahujú rekordné minimá) a tiež vplyvom istej miery obáv z výsledných efektov realizovaných parciálnych úprav niektorých zákonov a domácich podmienok. Klesajúcu tendenciu má predovšetkým dôvera v priemysle v dôsledku poklesu dopytu po priemyselných výrobkoch a neistého vývoja vonkajšieho prostredia. Čo sa týka pôsobenia makroekonomickej politiky, jej strednodobé ciele sú konzistentné so záväzkami SR vyplývajúcimi z členstva v EÚ. V prípade fiškálnej politiky sú ciele jasne deklarované fiškálnou konsolidáciou konkretizovanou vo viacročnom  rozpočte verejnej správy. V podmienkach vstupu SR do eurozóny a v období globálneho inflačného rizika vláda SR zvyšuje pre nastávajúce obdobie ambicióznosť svojich cieľov vo fiškálnej  konsolidácii a smerovaní k  strednodobým cieľom stanoveným pre SR. Menová politika je definovaná ako inflačné cielenie v podmienkach ERM II, t. j. v podmienkach pre stabilitu meny (vývoj výmenného kurzu v blízkosti centrálnej parity). Zámerom celkovej makroekonomickej politiky  je vytvárať predpoklady pre bezpečné fungovanie ekonomiky SR v podmienkach eurozóny.

S výnimkou miery inflácie, ktorá je ovplyvnená faktormi rastu cien ropy a potravín, aktualizovaná prognóza do roku 2011 potvrdzuje vo všetkých ekonomických indikátoroch rovnaké trendy a charakter strednodobého vývoja, ktoré sa predpokladali pri tvorbe viacročného rozpočtu na roky 2008 až 2010 a ktoré sa prezentovali aj pri aktualizácii konvergenčného programu SR do roku 2010 (november 2007), a to:

•	zmierňujúci sa, ale stále vysoký rast HDP, ktorý neohrozuje rovnovážny vývoj ekonomiky - nevyvoláva dopytové inflačné tlaky ani riziká pre bežný účet platobnej bilancie (v roku 2008 možno očakávať výkon ekonomiky len mierne nad úrovňou potenciálneho produktu, postupne sa bude približovať k rovnovážnej úrovni);
•	rast založený na zmenách kvalitatívneho charakteru – na zvyšovaní celkovej produktivity výrobných faktorov a  konkurencieschopnosti, najmä vplyvom pôsobenia PZI a zvyšovania exportnej výkonnosti; 
•	rast stimulovaný nielen domácim (spotrebou a investíciami), ale aj zahraničným dopytom, s kladným reálnym príspevkom čistého zahraničného dopytu v celom prognózovanom období;
•	vývoj miery inflácie v súlade s vývojom referenčnej hodnoty v rámci plnenia Maastrichtských kritérií. Na rozdiel od predchádzajúcej prognózy sa predikcia inflácie najmä na základe posledného globálneho vývoja (podobne ako aj v ostatných krajinách) zvýšila, najviac v roku 2008. V roku 2009 a 2010 sa oproti 2008 zmierni najmä v dôsledku utíšenia nepriaznivej situácie na trhu s ropou a potravinami (po 2009 aj ukončením vplyvu nadmerného rastu imputovaného nájomného), a to aj napriek pôsobeniu niektorých jednorazových efektov (SD na cigarety, zavedenie eura). Po roku 2010 môže nastať prechodné zvýšenie inflácie z titulu rýchlejšej cenovej konvergencie Slovenska k cenovej úrovni EÚ pri absencii kurzového kanála;
•	reálny rast priemernej mzdy pod úrovňou rastu produktivity práce, ktorý nespôsobuje riziko dopytových inflačných tlakov a vytvára predpoklady pre trvalý rast životnej úrovne; táto medzera sa v sledovanom období postupne uzatvorí;
•	postupné zlepšovanie bilancie bežného účtu v rokoch 2009 až 2011, na ktorom sa odrazí výrazné zlepšenie v tovarovej bilancii súvisiace najmä s pozitívnymi efektmi nových výrob vo viacerých sektoroch priemyslu;
•	rast štrukturálnej zamestnanosti, ktorý bude korešpondovať s tvorbou nových pracovných príležitostí súvisiacich so zakladaním a rozširovaním výrob (predpokladaný pozitívny vplyv PZI), ale aj s prínosmi úspešných štrukturálnych reforiem;  impulzom bude aj vplyv efektívnej alokácie verejných investícií a finančných prostriedkov rozpočtu EÚ (predovšetkým v oblasti infraštruktúry);
•	ďalšie postupné znižovanie miery nezamestnanosti, ktoré bude odrážať viacero faktorov, najmä vytváranie nových pracovných miest, ale aj vývoj ekonomicky aktívneho obyvateľstva – nástup silnejších populačných ročníkov na trh práce a súčasné zvyšovanie veku odchodu do dôchodku;
•	prílev fondov EÚ, ktorý podporí investície a čiastočne aj súkromnú a vládnu spotrebu.

Medzi riziká prognózy patrí najmä vplyv vonkajšieho prostredia na ekonomiku SR. Ďalší rast svetových cien energetických surovín a potravín by mal nevyhnutne negatívny vplyv na infláciu SR. Slabší ekonomický rast hlavných obchodných partnerov v dôsledku stále neistých dôsledkov finančnej krízy na reálnu ekonomiku by sa zasa pravdepodobne odrazil v nižšom raste exportu, ktorý je v súčasnosti hlavným faktorom rastu ekonomiky SR.

2.	Predbežné údaje o hospodárení verejnej správy za rok 2007

2. 1. Schodok verejnej správy

Podľa predbežných výsledkov roku 2007 dosiahol schodok rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 95 hodnotu 40,0 mld. Sk, čo predstavuje 2,16 % HDP. Tento schodok rozpočtu verejnej správy je vrátane vplyvu zavedenia II. piliera dôchodkového systému vo výške 23,4 mld. Sk, čo predstavuje 1,26 % HDP. Schodok rozpočtu verejnej správy bez vplyvu zavedenia II. piliera dôchodkového systému by tak dosiahol úroveň 16,6 mld. Sk, čo predstavuje 0,90 % HDP. 

V schválenom rozpočte verejnej správy na rok 2007 bol schodok rozpočtu verejnej správy rozpočtovaný vo výške 52,8 mld. Sk, t. j. na úrovni 2,9 % HDP (pri prognóze HDP vo výške 1 794,7 mld. Sk) vrátane vplyvu zavedenia kapitalizačného starobného dôchodkového poistenia (vplyv 1,1 % HDP). 

Celkovo lepší výsledok hospodárenia verejnej správy v porovnaní s rozpočtom vyjadrený v % HDP predstavuje 0,78 % (v absolútnom vyjadrení 12,7 mld. Sk), z toho vplyv HDP je 0,07 % a predbežné výsledky hospodárenia verejnej správy mali pozitívny vplyv 0,71 % HDP.

Najvýznamnejší podiel na vytváraní schodku rozpočtu verejnej správy má FNM SR, ktorý dosiahol v metodike ESA 95 schodok  29,6 mld. Sk, čo z celkového schodku rozpočtu verejnej správy predstavuje 74,03 %. Dosiahnuté hospodárenia FNM SR bolo vyvolané vysokými transfermi do štátnych finančných aktív vrátane transferu mimoriadnych dividend zo SPP, a. s., ktoré zároveň mali pozitívny vplyv na hospodárenie účtov štátnych finančných aktív štátneho rozpočtu. 

Hospodárenie verejných financií bolo výrazne ovplyvnené pozitívne alebo negatívne niektorými významnými položkami, ako je napr. pozitívny vplyv hospodárenia štátnych finančných aktív na úrovni 13,5 mld. Sk a hospodárenia mimorozpočtových účtov štátnych rozpočtových organizácii vo výške 1,6 mld. Sk, pozitívny vplyv časového rozlíšenia platených úrokov v sume 1,5 mld. Sk, nižší vplyv pohľadávok voči EÚ oproti roku 2006, negatívny vplyv odpustenia pohľadávok voči zahraničiu vo výške 2,6 mld. Sk, negatívny vplyv časového rozlíšenia daní v objeme 1,9 mld. Sk,  negatívny vplyv časového rozlíšenia dividend na úrovni 1,4 mld. Sk, ako aj negatívny vplyv zníženia pohľadávok štátnych rozpočtových organizácii v sume 1,4 mld. Sk. Na predbežnú skutočnosť vplývali aj viaceré ďalšie faktory, napr. pozitívny vplyv prebytkového hospodárenia Sociálnej poisťovne vo výške 1,8 mld. Sk a verejných vysokých škôl na úrovni 1,4 mld. Sk, ako aj negatívny vplyv schodku, ktorý vykázali obce a ich rozpočtové organizácie  v objeme 1,1 mld. Sk a vyššie územné celky a ich rozpočtové organizácie vo výške 1,5 mld. Sk.

Podrobnosti o vývoji hospodárenia štátneho rozpočtu a ostatných subjektov verejnej správy budú spracované a uverejnené v Záverečnom účte verejnej správy Slovenskej republiky za rok 2007. 

2. 2. Dlh verejnej správy (maastrichtský dlh)

Úroveň verejného dlhu (maastrichtský dlh) Slovenskej republiky k 31. 12. 2007 dosiahla 543,8 mld. Sk, čo predstavuje 29,4 % HDP. Dominantný podiel na verejnom dlhu mal štátny dlh (bez refinančného systému), ktorý predstavoval 522,2 mld. Sk. Oproti stavu maastrichtského dlhu ku koncu roka 2006 (505,2 mld. Sk) došlo k jeho nárastu o 38,6 mld. Sk, ale jeho pomer k HDP poklesol o 1,0 p. b., a to z 30,4 % na 29,4 %. Spôsobil to predovšetkým výrazný medziročný nárast HDP, ktorý v bežných cenách vzrástol o 11,6 %, zatiaľ čo samotný dlh iba o 7,7 %.  

3.	Rozpočtovanie daňových príjmov

3.1.	Legislatívne predpoklady

Makroekonomické predpoklady uvedené v predchádzajúcej časti tohto dokumentu boli základom pre vypracovanie aktuálnych prognóz daňových príjmov verejnej správy na roky 2009 až 2011. Prognózy vychádzajú z platnej legislatívy, ako aj z legislatívy, ktorej účinnosť sa predpokladá od 1. 1. 2009. Oproti schválenému rozpočtu verejnej správy na roky 2008 až 2010 dochádza k zmene legislatívnych predpokladov pri dani z príjmov a pri dani z motorových vozidiel.

Prognóza výnosov dane z príjmu zohľadňuje schválené novely zákona o dani z príjmu, ktoré sa týkajú predovšetkým úpravy výpočtu základu dane u zamestnancov vykonávajúcich zdravotnícke povolanie a oslobodenia doktorandského štipendia od dane z príjmu. Podľa zákona č. 653/2007 Z. z., ktorým sa novelizoval zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov si zamestnanci vykonávajúci zdravotnícke povolanie lekára, zubného lekára, sestry alebo pôrodnej asistentky, budú môcť po odpočítaní zákonného poistného a zákonných príspevkov znížiť príjmy zo závislej činnosti o svoje úhrady za ďalšie vzdelávanie preukázateľne zaplatené v príslušnom zdaňovacom období vzdelávacej ustanovizni uskutočňujúcej študijný program akreditovaný Ministerstvom zdravotníctva SR (lekári a zubní lekári najviac 10 000 Sk za rok, zdravotné sestry a pôrodné asistentky najviac 3 500 Sk za rok). Zákon č. 621/2007 Z. z. ustanovil doktorandské štipendium za príjem, ktorý je oslobodený od dane z príjmu fyzických osôb. Z hľadiska výnosu daní je podstatné, že tieto opatrenia majú len minimálny negatívny dosah na celkový výnos dane z príjmu fyzických osôb.

Dosah noviel zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmu (ESA 95, mil. Sk)	
 	2009	2010	2011	
Úprava čiastkového základu dane o náklady na ďalšie vzdelávanie lekárov, stomatológov, sestier a pôrodných asistentiek	-4	-4	-4	
Oslobodenie doktorandského štipendia od dane z príjmu	-4	-4	-5	
SPOLU	-8	-8	-9	

V prognóze spotrebných daní je zohľadnené plánované zvyšovanie sadzieb dane na cigarety od 1. 1. 2009, ktoré súvisí s harmonizáciou sadzieb dane v EÚ. So zvyšovaním sadzieb spotrebnej dane z tabakových výrobkov sa počítalo už v Rozpočte verejnej správy na roky 2008 až 2010.

V porovnaní s rozpočtom verejnej správy na roky 2008 až 2010 došlo k zmene platenia dane z motorových vozidiel, ktorej príjemcom sú vyššie územné celky. Od 1. 1. 2008 sa prechádza na systém platenia preddavkami, pričom daň do výšky 20 000 Sk sa platí v nasledujúcom roku do konca januára. Z tohto titulu nastane v roku 2008 hotovostný výpadok na príjmoch z tejto dane vo výške 900 mil. Sk. Na akruálny výnos dane nemá táto zmena vplyv.

Aktuálna prognóza na roky 2009 až 2011 zohľadňuje okrem makroekonomického rámca a platnej legislatívy aj výnosy daní za rok 2007 podľa metodiky ESA 95 a aktuálne hotovostné plnenie za január 2008.

3.2.	Porovnanie aktuálneho odhadu daní s rozpočtom verejnej správy na roky 2008 až 2010

Nižšie uvedená tabuľka prezentuje rozdiely aktuálnej prognózy daní v metodike ESA 95 oproti rozpočtu verejnej správy na roky 2008 až 2010. Aktuálna prognóza je v porovnaní so schváleným rozpočtom o 0,9 mld. Sk nižšia v roku 2009 a o 11,6 mld. Sk vyššia v roku 2010. Úprava prognózy DPH smerom nadol v dôsledku nižšieho ako očakávaného vývoja v roku 2007 je najmä v ďalších rokoch kompenzovaná vyšším rastom makroekonomickej základne (konečnej spotreby domácností). Priaznivejšie očakávania ohľadom výnosu DPPO sú postavené predovšetkým na vysokom hospodárskom raste. Výnos spotrebnej dane z minerálneho oleja v roku 2007 a výpadok z dôvodu predzásobenia sa tabakovými výrobkami v roku 2008 negatívne ovplyvnia výnos spotrebných daní v roku 2009. V nadväznosti na aktualizáciu prognózy DPFO a DPPO došlo k miernemu zvýšeniu odhadu prevodu 2 % z daní na verejnoprospešný účel.

Rozdiely medzi aktuálnym odhadom daní a rozpočtom verejnej správy na roky 2008 až 2010 (v mil. Sk)	
 	2008	2009	2010	
Daňové príjmy na akruálnej báze spolu	2 963	-932	11 608	
Daň z príjmov fyzických osôb	2 656	3 254	3 919	
Daň z príjmov právnických osôb	2 517	4 244	6 730	
Daň z príjmov vyberaná zrážkou	-1	0	0	
Daň z pridanej hodnoty	-1 065	134	2 022	
Spotrebné dane	-1 492	-8 912	-1 414	
Miestne dane	346	346	346	
Ostatné dane	2	2	5	
Výdavky na verejnoprospešný účel	42	77	167	
Daň z príjmov fyzických osôb	23	33	36	
Daň z príjmov právnických osôb	19	44	131	
(+)  indikuje aktuálny odhad vyšší ako rozpočet, (-)  indikuje aktuálny odhad nižší ako rozpočet
Rozdiely sú robené na prognózach bez sankcií.

Z hľadiska jednotlivých subjektov verejnej správy sú rozdiely medzi odhadom daní (vrátane sankcií) a rozpočtom verejnej správy na roky 2008 až 2010 nasledovné.

(v mil. Sk; ESA 95)	RVS na roky 2008 až 2010	Aktuálny odhad	Rozdiel	
 	2008	2009	2010	2008	2009	2010	2008	2009	2010	
Daňové príjmy VS spolu	335 636	357 538	380 461	338 876	356 882	392 343	3 240	-656	11 882	
Daňové príjmy štátneho rozpočtu	273 396	290 868	308 736	273 884	286 933	317 157	488	-3 935	8 421	
Daňové príjmy obcí	46 642	49 902	53 627	48 763	52 418	56 277	2 121	2 516	2 650	
Daňové príjmy VÚC	15 573	16 743	18 073	16 202	17 504	18 879	629	761	806	
Environmentálny fond	25	25	25	27	27	30	2	2	5	

4.	Východiská rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011

Východiská rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 vychádzajú zo schváleného Rozpočtu verejnej správy na roky 2008 až 2010 a sú v súlade s aktualizovaným Konvergenčným programom Slovenska do roku 2010. 

4.1.	Stanovenie výšky deficitu rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011

Výška deficitu rozpočtu verejnej správy je definovaná ako podiel na hrubom domácom produkte. Stanovenie tohto podielu spolu s príjmami rozpočtu verejnej správy definuje a určuje v rámci fiškálneho rámca na príslušné rozpočtové obdobie priestor pre verejné výdavky. V súlade s odporúčaniami Európskej komisie je stanovenie deficitov rozpočtu verejnej správy na jednotlivé roky nasledovné.

(v mld. Sk; ESA 95)	Schválený rozpočet VS	Východiská rozpočtu VS	Rozdiel	
 	2009	2010	2009	2010	2011	2009	2010	
						V - R	V – R	
Hospodárenie ostatných subjektov VS	5,4	6,0	-4,5	2,7	6,4	-9,9	-3,3	
Modifikujúce faktory (vplyv akrualizácie ŠR)	-26,4	-9,8	-16,0	-14,0	-5,6	10,4	-4,2	
Deficit ŠR na hotovostnom princípe	-18,4	-15,4	-17,6	-8,1	-0,8	0,8	7,3	
Deficit rozpočtu VS	-39,4	-19,2	-38,1	-19,4	0,0	1,3	-0,2	
Deficit rozpočtu VS (v % na HDP)	-1,84	-0,84	-1,70	-0,80	0,00	0,14	0,04	
HDP (b. c.)	2 142,2	2 289,7	2 239,9	2 422,2	2 618,6	97,7	132,5	
Pozn.:  V stĺpci „rozdiel“ údaj so znamienkom mínus, resp. plus znamená zhoršenie, resp. zlepšenie bilancie 

V predložených východiskách je zapracovaná aktualizovaná prognóza vývoja slovenskej ekonomiky a daňových a odvodových príjmov. Aktualizované sú aj príjmy a výdavky verejných financií naviazané na úrokové sadzby (najmä úročenie štátneho dlhu) a finančné vzťahy s rozpočtom EÚ. 

Výsledkom rešpektovania už schválených základných parametrov rozpočtu a  aktualizácie niektorých vyššie uvedených položiek je úprava parametrov štátneho rozpočtu, ktorých základný prehľad poskytuje nasledovná tabuľka. 

(v mil. Sk)	2009	2010	2011	
Hotovostné výdavky štátneho rozpočtu	394 390,0	433 308,7	452 013,0	
Hotovostný deficit SR schválený rozpočtom verejnej správy na roky 2008 až 2010	18 400,7	15 351,5	–	
Hotovostný deficit navrhovaný východiskami rozpočtu verejnej správy na roky 
2009 až 2011	17 588,1	8 078,8	812,4	
Zmena v deficite ŠR	-812,6	-7 272,7	–	
4.2.	Najvýznamnejšie rozdiely medzi východiskami rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 a rozpočtom verejnej správy na roky 2008 až 2010

Na základe aktuálnej predikcie makroekonomického rámca, štátneho rozpočtu a ostatných subjektov verejnej správy je možné predpokladať nasledovné rozdiely medzi schváleným rozpočtom verejnej správy na roky 2008 až 2010 a návrhom východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011. 

Pozitíva

Výdavky štátneho rozpočtu bez prostriedkov z rozpočtu EÚ, spolufinancovania a úrokových nákladov dlhovej služby
V roku 2009 je pozitívny dosah na zníženie schodku verejných financií vo výške 1,4 mld. Sk, v roku 2010 to je 0,5 mld. Sk. Najvýraznejší podiel na uvedenom pozitívnom dosahu má aktualizovaný návrh výdavkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa.

Transfer z Fondu národného majetku SR na posilnenie prostriedkov štátnych finančných aktív
Oproti schválenému rozpočtu verejnej správy na roky 2009 a 2010 dochádza aktualizáciou transferu k pozitívnemu dosahu na schodok rozpočtu verejnej správy v roku 2009 vo výške 2,2 mld. Sk, resp. v roku 2010 vo výške 2,0 mld. Sk. Ide predovšetkým o dividendy realizované zo spoločností s majetkovou účasťou Fondu národného majetku SR.

Úrokové náklady dlhovej služby
Nižšie ako pôvodne predpokladané úrokové sadzby, ale aj výraznejší vplyv zavedenia Štátnej pokladnice a tiež rýchlejšie zhodnocovanie slovenskej koruny sa prejavil v úsporách na úrokových nákladoch štátneho dlhu. Oproti pôvodnému návrhu sa predpokladá, že v roku 2009 budú tieto náklady o 2,9 mld. Sk nižšie a naopak v roku 2010  o 1,4 mld. Sk vyššie. 

Iné ako daňové príjmy štátneho rozpočtu
Ide o nedaňové príjmy, ktoré súvisia s činnosťou jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu. Tvoria ich príjmy z podnikania a z vlastníctva majetku, administratívne a iné poplatky a platby, kapitálové príjmy, úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov a iné nedaňové príjmy. Ďalej sú tu zahrnuté príspevky zdravotných poisťovní na činnosť operačných stredísk záchrannej zdravotnej služby. V roku 2009 prispievajú k zníženiu schodku rozpočtu verejnej správy o 1,5 mld. Sk a taktiež v roku 2010 sa predpokladá pozitívny dosah na schodok rozpočtu verejnej správy, a to vo výške 1,5 mld. Sk. 

Negatíva

Sociálna poisťovňa
Aktualizovaný návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne vychádza z predbežných výsledkov roka 2007, aktualizovaných makroekonomických predpokladov, prehodnotených objemov príjmov a výdavkov Sociálnej poisťovne. V porovnaní so schváleným rozpočtom verejnej správy na roky 2008 až 2010 sa v roku 2009 predpokladá zhoršené hospodárenie v objeme 5,4 mld. Sk, ktoré je však kompenzované znížením transferu prostriedkov štátnych finančných aktív. V roku 2010 sa predpokladá približne rovnaké hospodárenie ako v schválenom rozpočte verejnej správy na roky 2008 až 2010. 

Ak v sledovanom období nedôjde k posilneniu prostriedkov štátnych finančných aktív určených na financovanie transformačných nákladov dôchodkovej reformy, možno predbežne predpokladať, že v druhej polovici roku 2010 bude účet prostriedkov určených na financovanie transformačných nákladov dôchodkovej reformy vyčerpaný, a preto sa zabezpečuje ďalšie krytie výpadku príjmov Sociálnej poisťovne z titulu zavedenia II. piliera dôchodkového sporenia z prostriedkov štátneho rozpočtu, a to približne vo výške takmer 2,3 mld. Sk v roku 2010. V nasledovnom období to bude v plnej výške podľa potrieb Sociálnej poisťovne (v roku 2011 vo výške 16,8 mld. Sk).

Zníženie prebytku ostatných subjektov verejnej správy
Aktualizáciou návrhov rozpočtov ostatných subjektov, s výnimkou Sociálnej poisťovne uvedenej osobitne, došlo k zhoršeniu ich celkového salda, a teda k negatívnemu dosahu na deficit RVS, a to v roku 2009 o 4,5 mld. Sk a v roku 2010 o 3,3 mld. Sk. Najväčší vplyv má prehĺbenie schodkového hospodárenia Fondu národného majetku SR, ktoré je však kompenzované zvýšením príjmov štátnych finančných aktív. 

Daňové príjmy
Aktualizácia daňových prognóz má negatívny dosah na verejné financie a prispieva k zvýšeniu salda verejných financií v roku 2009, keď sa očakáva o 3,9 mld. Sk nižší výber daňových príjmov. Naopak v roku 2010 sa predpokladá zvýšenie výberu daňových príjmov, a to o 8,4 mld. Sk, čo bude mať pozitívny dosah na schodok rozpočtu verejnej správy. S daňovými príjmami súvisia aj výdavky na verejnoprospešný účel, ktoré môžu byť poukázané tretiemu sektoru. Predpokladá sa, že dôjde k zvýšeniu prostriedkov na verejnoprospešný účel, a to v roku 2009 o 77,0 mil. Sk, resp. v roku 2010 o 167,0 mil. Sk.

Priestor vplyvom aktualizácie predpokladu HDP a stanovenie deficitu rozpočtu verejnej správy
Cieľ verejných financií je definovaný ako percentuálny podiel na HDP, jeho nižšia úroveň automaticky vytvára menší priestor v rozpočte. Vzhľadom na to, že na roky 2009 a 2010 je stanovený nižší podiel deficitu RVS na HDP, dochádza k znižovaniu priestoru pre výdavky verejných financií. Inak povedané, v roku 2009 dochádza k úspore verejných prostriedkov vo výške 1,3 mld. Sk. Vyšší rast HDP predpokladaný na rok 2010 napriek zníženiu podielu deficitu RVS na HDP vytvára dodatočný priestor na realizáciu vládnej politiky v objeme približne 0,2 mld. Sk. 

Ak by nedošlo k zmene cieľa fiškálnej politiky, t. j. k zníženiu podielu deficitu rozpočtu verejnej správy na hrubom domácom produkte, bolo by v roku 2009 k dispozícii dodatočných 3,1 mld. Sk na realizáciu vládnej politiky a taktiež v roku 2010 takmer 1 mld. Sk.

Medziročná zmena stavu pohľadávok Slovenskej republiky voči Európskej únii
Aktualizáciou a zreálnením predpokladaného čerpania prostriedkov z rozpočtu Európskej únie dochádza k prehodnoteniu medziročných zmien stavu pohľadávok SR voči EÚ. Uvedené predstavuje v roku 2009 negatívny efekt na deficit rozpočtu verejnej správy vo výške takmer 1,2 mld. Sk, avšak v roku 2010 dochádza k opačnému efektu, a to na úrovni 0,9 mld. Sk. 

Spolufinancovanie spoločných programov Slovenskej republiky voči Európskej únii
Taktiež pri návrhu objemu prostriedkov určených na spolufinancovanie spoločných programov Európskej únie a Slovenskej republiky došlo k prehodnoteniu a zreálneniu predpokladov čerpania prostriedkov rozpočtu Európskej únie II. programového obdobia. V porovnaní so schváleným rozpočtom verejnej správy na roky 2008 až 2010 prichádza vo východiskách rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 k relatívne nízkemu zvýšeniu prostriedkov štátneho rozpočtu určených na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie, v roku 2009 o 0,2 mld. Sk a v roku 2010 o 10,1 mil. Sk.