1.	VÝVOJ MAKROEKONOMICKÉHO PROSTREDIA

1.1.	Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2006 

Na základe posledného vývoja ekonomiky SR, a najmä signálov o pretrvávajúcej atraktívnosti Slovenska pre zahraničných investorov, možno jednoznačne potvrdiť doterajšie očakávania o pozitívnom smerovaní v hlavných oblastiach ekonomiky SR; slovenská ekonomika bude aj v roku 2006 rásť vysokým tempom na stabilnom základe. Podľa očakávaní sa zvýši domáci dopyt, výrazne sa zlepší aj situácia na trhu práce a zvýši sa životná úroveň obyvateľstva. Deficit bežného účtu zostane pritom na udržateľnej úrovni a na reálny výmenný kurz budú naďalej pôsobiť apreciačné tlaky.  Mierna úprava posledných odhadov, založená najmä na údajoch o vývoji v roku 2005 (zohľadňujúc revíziu údajov Národných účtov za roky 2000 – 2005) a prvého polroka 2006 dokonca naznačuje, že vývoj viacerých indikátorov ekonomiky môže byť ešte lepší ako sa pôvodne očakávalo. Avšak, miera inflácie sa oproti predpokladom v rozpočte na rok 2006 zvýši na 4,5%, a to najmä v dôsledku úprav regulovaných cien, ktoré boli ohlásené v októbri 2005 a v januári 2006, a v dôsledku zvýšenia nepriamych daní. 

Aktualizácia prognóz na rok 2006	
	Východiská 2006	ŠR 2006	Aktuálny odhad	
Reálny rast HDP	5,3 %	5,4 %	6,6 %	
HDP v b.c.; mld. Sk	1528,5	1531,4	1623,8*	
Priemerná ročná miera inflácie	2,5 %	2,5 %	4,5 %	
Rast priemernej reálnej mzdy	3,9 %	3,9 %	3,1 %	
Bežný účet/HDP	-4,4 %	-4,7 %	-6,9 %	
Rast zamestnanosti (štatistické zisťovanie)	0,8 %	0,8 %	2,1 %	
*Odhad na rok 2006 bol ovplyvnený aj revíziou Národných účtov zverejnených 4.mája 2006
Zdroj: MF SR	

V porovnaní s predpokladmi rozpočtu na rok 2006 možno očakávať mierne vyšší rast HDP – o 1,2 percentuálneho bodu (p.b.), ktorý sa prejaví vo vyššom raste zamestnanosti (+1,3 p.b.). Rast reálnej mzdy bude pravdepodobne mierne nižší (o 0,8 p.b.) v dôsledku vyššej ako pôvodne očakávanej inflácie. Zhoršený vývoj zahraničného obchodu, akcelerácia domáceho dopytu a zvýšený odliv dividend  síce spôsobí zhoršenie deficitu bežného účtu na -6,9 % HDP, avšak deficit bude nižší ako v roku 2005 a naďalej bude zotrvávať na bezpečne financovateľnej úrovni. Samotná aktualizácia odhadu vývoja neprináša preto za daných podmienok negatívne riziká pre plnenie rozpočtu v roku 2006.

Zvýšený príliv priamych zahraničných investícií výrazne podporil efektívnosť a konkurencieschopnosť ekonomiky SR (výmenný kurz sa po prechodnom povolebnom oslabení opäť zhodnocuje, bežný účet zostáva na bezpečnej úrovni a zvyšujú sa ratingové hodnotenia krajiny v rámci investičného stupňa); zvyšuje sa celkový faktor produktivity aj zásoba kapitálu, v dôsledku čoho stúpa potenciálny produkt (v roku 2006 o 6,5 %), t.j. udržateľná  rovnovážna úroveň rastu HDP. Podľa prognóz možno očakávať, že rast HDP môže byť v roku 2006 mierne vyšší ako rast potenciálneho produktu, avšak v roku 2009 sa predpokladá uzavretie mierne kladnej produkčnej medzery.

V roku 2006 bude štruktúra rastu HDP vyvážená – rast domáceho dopytu bude sprevádzaný aj pozitívnym príspevkom čistého zahraničného dopytu. Podľa predbežných odhadov bol však rok 2005 kulminačným bodom pre rast súkromnej spotreby aj investícií. Vývoj súkromnej spotreby je ovplyvnený rastom reálnej mzdy, ktorý by sa mal v roku 2006 po mimoriadne priaznivom výsledku v roku 2005 (6,3 %; vplyvom výrazného poklesu inflácie na 2,7 %, t.j. o 4,8 p.b.) spomaliť na 3,1 %. Rast spotreby je však relatívne silne stimulovaný rastom zamestnanosti, ktorý bude pravdepodobne len o málo slabší ako v roku 2005. Dlhodobý trend rastúceho sklonu domácností k spotrebe sa v roku 2005 otočil, a tak by si už mali domácnosti  ukladať vo forme úspor väčšiu časť svojho disponibilného príjmu ako po minulé roky. Určité spomalenie a vplyv bázického efektu možno v roku 2006 čakať aj pri raste investícií (8,2 %) – rast investičných aktivít v roku 2005 totiž výrazne prevyšoval všetky očakávania. Súvisí to najmä s konkretizáciou časového priebehu pôsobenia zahraničných investorov na Slovensku – s rozvojom ich výrob a rozvojom výrob ich dodávateľov (hlavne týkajúcich sa automobilového priemyslu). Odhad reflektuje pozitívny trend hospodárskych výsledkov podnikov, , ako i očakávania apreciačného trendu výmenného kurzu. Vzhľadom na pretrvávajúci charakter ekonomiky SR a etapu jej cyklu možno už v roku 2006 predpokladať nominálne aj reálne mierne spomalenie rastu zásob.

Na druhej strane, bilancia celkového čistého zahraničného dopytu sa oproti roku 2005 zlepší, reálny príspevok k rastu HDP sa podstatne zvýši zo záporných 2,0 p.b. na pozitívnych 1,5 p.b. V bežných cenách sa deficit tovarového zahraničného obchodu zníži zo 76,3 mld. Sk (5,2% HDP) na 74,7 mld. Sk, čo zodpovedá       4,6 % HDP. 

Rast exportu bude odrážať vývoj produkcie v automobilovom, elektrotechnickom a strojárskom priemysle a tiež zrýchlené tempo oživovania európskej ekonomiky (približne v súlade s pôvodnými predpokladmi). Kým podiel celkového exportu tovarov a služieb na HDP, t.j. exportná výkonnosť pravdepodobne významne narastie oproti úrovni roku 2005 o 7,7 p.b. (na cca 84,7 %), podiel dovozov, t.j. dovozná náročnosť podobne výrazne stúpne - pravdepodobne o 6,9 p.b. (na cca 88,4 % HDP). Dovozy budú odrážať vplyv vysokých svetových cien ropy a stále vysoký dovoz technológií súvisiacich s rozvojom investičného procesu, ale aj vplyv miernejšieho rastu dovozov spotrebného tovaru ako v roku 2005. Predpokladaný dynamický vývoj domáceho aj zahraničného dopytu sa teda premietne do ďalšieho rapídneho zvýšenia miery otvorenosti ekonomiky – na cca 173,1 % HDP. 

Obchodná bilancia má rozhodujúci vplyv na vývoj bežného účtu - deficit bežného účtu platobnej bilancie by sa mal pri zmienených predpokladoch zlepšiť v roku 2006 na úroveň 6,9 % HDP. Schodok bežného účtu však bude bezpečne krytý prebytkom finančného účtu založeným predovšetkým na stabilnom príleve priamych, portfóliových a ostatných zahraničných investícií.

Pokračujúci vysoký rast ekonomiky bude sprevádzaný oproti roku 2005 silnejším rastom zamestnaných (3,5 % podľa štatistického zisťovania) a poklesom počtu nezamestnaných (cca o 13,7 % podľa výberového zisťovania pracovných síl VZPS). K tomuto rastu prispel rastu počtu zamestnaných na území SR 1,9p.b. a rast počtu zamestnaných v zahraničí 1,6p.b. Miera nezamestnanosti podľa VZPS by za týchto predpokladov mohla klesnúť o 2,3 p.b. na 13,9 %, pričom miera nezamestnanosti meraná ÚPSVaR (podľa disponibilného evidovaného počtu) by poklesla o 1,0p.b. na 10,6%. Pokles počtu evidovaných nezamestnaných je výsledkom rastu zamestnanosti ako aj použitia nástrojov aktívnej politiky trhu práce realizovanej prostredníctvom ÚPSVaR. Najväčší príspevok k poklesu miery nezamestnanosti bude mať rast zamestnanosti (-2,8 p.b.), avšak mierne opačný vplyv by mal mať rast populácie v produktívnom veku v dôsledku postupného predlžovania veku odchodu do dôchodku a tiež nástupu silnejších populačných ročníkov na trh práce (+0,4 p.b.). Miera participácie by sa mohla zvýšiť oproti roku 2005 o 0,1p.b. t.j. na úroveň 69,1 %

Pod vplyvom nepriaznivého vývoja cien energetických komodít na svetových trhoch v minulom roku sa miera celkovej inflácie v roku 2006 dočasne odchýlila od svojho nastúpeného dezinflačného trendu. Rast cien ropy a ropných produktov si vyžiadal ešte ďalšie zvyšovanie regulovaných cien (najmä cien energií) koncom roka 2005 a začiatkom 2006. Okrem úprav regulovaných cien sa pod zrýchlenie inflácie podpísal aj výraznejší rast cien v sektore služieb, najmä v oblasti bývania. Predovšetkým ich pričinením sa inflácia v roku 2006 zrýchlila. 

Do konca roka zostávajú rizikom pre vývoj spotrebiteľskej inflácie sekundárne efekty cien pohonných hmôt a energií, ktoré sa zatiaľ nedostavili a tak ich prípadné inflačné tlaky môžu  ovplyvniť očakávané spomalenie v poslednom štvrťroku. Na druhej strane by mali protiinflačne naďalej pôsobiť ceny obchodovateľných tovarov okrem pohonných hmôt. Ich vplyv však bude závisieť od rastu dovozných cien a vývoja výmenného kurzu koruny. Navyše, infláciu môže významne brzdiť rozvinuté konkurenčné prostredie. V tomto roku tak očakávame, že sa miera celkovej spotrebiteľskej inflácie v priemere zvýši na 4,5 %. 

Ešte rýchlejší rast v tomto roku dosiahnu ceny výrobcov (podľa PPI indexu). V dôsledku bázického efektu spôsobeného prudkým nárastom cien zemného plynu ku koncu roka 2005 sa rast cenového indexu posunul na vyššiu úroveň už od samotného začiatku roka. Okrem toho index  cien výrobcov potiahli aj ceny energií, do ktorých sa vývoj cien zemného plynu začal postupne premietať. Nakoľko sa tieto ceny ešte sekundárne neprejavili v ďalších odvetviach priemyslu, ceny produktov priemyselnej výroby rastú len miernym, pomerne odlišným tempom. Zatiaľ, čo ceny energií od začiatku roka vzrástli približne o 10%, ceny produktov priemyselne výroby okrem odvetvia ropného priemyslu sa zvýšili o menej ako 2%. Do konca tohto roka bude teda rast cien v priemysle závisieť predovšetkým od toho, kedy a v akom rozsahu sa začnú spúšťať sekundárne efekty cien energií a pohonných hmôt, podobne ako v prípade spotrebiteľských cien. Ich vznik môže v konečnom dôsledku urýchliť a zintenzívniť vývoj cien ropy, pokiaľ bude pokračovať v nastúpenom trende. V súvislosti s tým je rizikom aj ďalší vývoj cien energií. Predpokladáme však, že ceny priemyselných výrobcov by v tomto roku v priemere nemali vzrásť o viac ako 8,8 %.

V roku 2006 vývoj úrokových sadzieb tradične korešponduje s výkonom menovej politiky centrálnej banky vo vzťahu k aktuálnemu a očakávanému vývoju inflácie a ďalších relevantných makroekonomických indikátorov. Práve v súvislosti s vývojom inflácie pristúpila NBS k zvyšovaniu úrokových sadzieb 4-krát v tomto roku (v súčasnosti so základnou úrokovou sadzbou 4,75 % p.a.), čo sa následne promptne premietlo do krátkodobých sadzieb peňažného trhu. Tie budú naďalej reagovať na zmeny podmienok pre uplatňovanie menovej politiky, pričom ich ďalší vývoj ovplyvní riziko sekundárnych efektov regulovaných cien a prípadné zrýchlenie dopytom ťahanej inflácie. 

Úrokové sadzby na dlhom konci výnosovej krivky sa v súčasnosti pohybujú na úrovniach,  ktoré odrážajú pocit neistoty na finančných trhoch v súvislosti s budúcim vývojom ekonomiky a reálnym termínom prijatia eura. Táto skutočnosť  si vyžiadala náhle zvýšenie rizikovej prirážky na dlhodobých vládnych dlhopisoch denominovaných v slovenských korunách a následne ich výnosov do splatnosti o cca 1 percentuálny bod. V budúcnosti však predpokladáme, že pre sadzby na dlhom konci výnosovej krivky bude rozhodujúci ich vývoj v Eurozóne. Spolu s priaznivejšími očakávaniami o vývoji ekonomiky sa tak budú podieľať na udržiavaní dlhodobých sadzieb pod referenčnou úrovňou Maastrichtského kritéria.

Silný ekonomický rast, významné reformy, prílev zahraničných investícií a vstup do ERM II umožnili zhruba do mája 2006 apreciáciu výmenného kurzu slovenskej koruny voči spoločnej európskej mene Euro. Následne bol od konca apríla devízový trh poznačený situáciou v regióne, kedy sa konali parlamentné voľby najprv v Poľsku, potom Českej republike a nakoniec v SR. V dôsledku prechodnej neistoty sa koruna ku koncu ďalšieho štvrťroka dostala na rovnaké úrovne ako ku koncu minulého roka. Prechodné oslabenie bolo spôsobené hlavne predvolebnými očakávaniami a povolebným vývojom. Potom bol však apreciačný trend obnovený. V pozadí tohto vývoja figurujú predovšetkým očakávania na finančných trhoch o pokračujúcom napredovaní slovenskej ekonomiky za spomenutých predpokladov. Od vstupu slovenskej meny do mechanizmu ERM II sa tak kurz koruny posilnil voči centrálnej parite, ktorá je na úrovni 38,46 SKK/EUR, maximálne o 3,92 % a priemerná odchýlka denných kurzov stanovených NBS od vstupu do ERM II predstavuje -1,99% (záporná zmena indikuje posilnenie). Priaznivé makroekonomické výsledky bez vzniku makroekonomických nerovnováh by mali naďalej pozitívne vplývať na vývoj slovenskej koruny a vďaka členstvu v ERM II by sa mala koruna aj postupne odpútavať od vývoja mien v stredoeurópskom regióne.

1.2.	Makroekonomické rámce zostavenia návrhu rozpočtu na roky 2007 až 2009

Prognóza makroekonomického vývoja na roky 2007 až 2009 je založená na istých predpokladoch o vývoji vonkajšieho prostredia (rast globálnej ekonomiky a vývoj svetových cien) a vnútorných podmienok (najmä hospodárska politika vlády). Obzvlášť významným, a pre súčasnú etapu špecifickým, je vplyv plnenia zámeru SR prijať spoločnú menu euro k 1.1.2009. Preto popri predpokladoch o vývoji dovozov našich obchodných partnerov a vývoji svetových cien a výmenných kurzov je dôležité správne oceniť faktory súvisiace s dosahovaním udržateľnej konvergencie ekonomiky SR (reálnej, nominálnej a štrukturálnej). Medzi prioritné faktory vnútorného prostredia  preto patrí najmä konsolidácia verejných financií a správna voľba fiškálnej politiky podmienená  účinnosťou štrukturálnych reforiem, čo je kľúčovým predpokladom pre stabilný priebeh celkovej konvergencie SR.
1.2.1.	Vývoj vonkajšieho prostredia

Posledný vývoj svetovej ekonomiky sprevádzaný neistotou na svetových trhoch energetických komodít zatiaľ nepotvrdil obavy z ich možného dramatického dosahu na jednotlivé ekonomiky a zdá sa, že ich vysoké ceny dokázali nateraz hlavné ekonomiky absorbovať bez vážnejšej ujmy a výraznejších inflačných tlakov. Napriek tomu ostávajú ceny energií jedným z hlavných rizík ďalšieho vývoja svetovej ekonomiky. Posledné prognózy OECD naznačujú, že pomerne nerovnomerné výkonnosti hlavných ekonomických regiónov by sa mali v nasledujúcich rokoch aspoň sčasti zblížiť, najmä dlho očakávaným oživením ekonomiky eurozóny.

Očakávaný ekonomický rast vo vybraných krajinách (%)	
	2005	2006F	2007F	2008F	2009F	2010F	
USA	3,5	3,6	3,1	3,1	3,0	3,0	
Japonsko	2,7	2,8	2,2	2,1	1,2	1,0	
Eurozóna	1,4	2,2	2,2	2,2	2,1	2,0	
     Nemecko	1,1	1,8	1,6	1,8	2,1	2,0	
     Francúzsko	1,4	2,1	2,2	2,5	2,1	2,0	
Česká republika	6,0	5,7	4,7	3,5	2,9	2,8	
Poľsko	3,3	4,4	4,6	4,8	4,8	4,6	
Maďarsko	4,3	4,6	4,4	3,7	3,0	2,8	
Zdroj: OECD Economic Outlook 79 (máj 2006)	

Spomedzi hlavných ekonomických regiónov by Spojené štáty (spolu s Čínou a Indiou) mali aj v ďalších rokoch zohrávať hlavnú rolu motora svetovej ekonomiky, hoci ich pravdepodobne čaká spomalenie dynamiky rastu. Minuloročné následky prírodných živlov nemali na ekonomiku dlhodobý efekt, čomu napomohla i následná rekonštrukcia zničených oblastí a s tým súvisiace vládne výdavky. Akomodatívna (prispôsobivá) politika centrálnej banky vyniesla kľúčové úrokové sadzby začiatkom mája 2006 na úroveň 5,0 % a na trhu sa pomaly objavujú dohady o ukončení cyklu zvyšovania úrokových sadzieb. Ich ďalší vývoj bude závisieť od najbližších makroekonomických výsledkov, predovšetkým vývoja inflácie. Rizikom vo vývoji americkej ekonomiky ostávajú predovšetkým vysoké ceny ropy, ktoré by mohli negatívne ovplyvniť kúpnu silu spotrebiteľov a tým pribrzdiť ďalší ekonomický rast, ďalej nadmerný dvojitý deficit a obavy z neudržateľnosti prehlbujúceho sa deficitu bežného účtu, ako i riziká plynúce z expandujúceho trhu nehnuteľností.

V prípade eurozóny prognózy OECD predpokladajú akceleráciu jej ekonomického rastu z 1,4 % v  roku 2005 na 2,2 % v najbližších rokoch. Dlho očakávané hospodárske oživenie eurozóny predpovedá aj Európska komisia vo svojej jarnej prognóze 2006 (zrýchlenie rastu na 2,1 % v 2006). O tom, že tento krát by sa mali tieto pozitívne očakávania naplniť svedčia aj sľubné makroekonomické výsledky prvého kvartálu tohto roka, ktoré potvrdili priaznivý vývoj „soft“ indikátorov podnikateľskej a spotrebiteľskej dôvery (IFO, ZEW, PMI). Okrem dopytu vonkajšieho prostredia by k nemu mal prispieť aj rast domáceho dopytu – tak súkromnej spotreby, ako aj investícií, podporený nízkymi úrokovými sadzbami. Vývoj eurozóny bude tradične ovplyvňovaný vývojom jej dvoch najväčších ekonomík, Nemecka a Francúzska, ktorých ekonomika by mala v roku 2006 dosiahnuť rast   1,8 %, resp. 2,1 %, pričom ich rast by mal kulminovať v rokoch 2008-2009. Za hlavné riziká ekonomického vývoja eurozóny možno považovať prípadný pokles exportu ako dôsledok nižšieho vonkajšieho dopytu, neistý vývoj cien ropy a energií a globálne vonkajšie nerovnováhy, ktorá by mohli spôsobiť nepriaznivý vývoj výmenného kurzu eura. Zabezpečenie udržateľného rastu ekonomík eurozóny si však bude vyžadovať podľa Európskej komisie štrukturálne reformy, najmä reformy v dôchodkovom a sociálnom systéme, ale i v zdravotnom a vzdelávacom systéme vo väzbe na zmeny v spôsobe fungovania trhu práce.

Okrem eurozóny bude ekonomika SR citlivo reagovať aj na vývoj susedných ekonomík v stredoeurópskom regióne, predovšetkým v Českej republike. Napriek relatívne slabšej výkonnosti svetovej ekonomiky si hospodársky rast týchto krajín zachováva impozantnú dynamiku aj kvôli ich zlepšujúcej sa konkurencieschopnosti. Otvorenosť týchto krajín naznačuje, že dlho očakávané oživenie v eurozóne môže v nasledujúcich rokoch pozitívne prispieť k ich hospodárskemu rastu. Navyše, prebiehajúce reformy vo viacerých krajinách by mali vytvoriť prostredie atraktívne pre investorov a urýchliť tak proces dobiehania za európskymi krajinami. 

1.2.2.	Prognóza MF SR na roky 2007 až 2009

Projekcia do roku 2009 je postavená na predbežných údajoch Národných účtov pre rok 2005, na vývoji počas prvého polroka 2006 a na hore uvedených predpokladoch o strednodobom vývoji vnútorných a vonkajších podmienok. Prezentované trendy sú výsledkom iteratívneho procesu zlaďovania fiškálnych, monetárnych a sektorových zámerov, ako aj niektorých expertných odhadov, napr. vplyvov priamych zahraničných investícií (PZI sú motorom slovenskej ekonomiky) na rast tvorby hrubého kapitálu, zamestnanosti, exportu a dovozu v jednotlivých rokoch, zmien v očakávaniach ekonomických subjektov, svetových cien, konkurencieschopnosti SR v kontexte nových vonkajších podmienok. Na pozadí celej projekcie stoja vládou prijaté zámery a postupy týkajúce sa vstupu do eurozóny a procesu prípravy na prijatie eura –  t.j. v roku 2007 plniť všetky Maastrichtské kritériá a k 1.1.2009 začať v SR implementovať jednotnú menu euro. 

Vzhľadom na to, že projekcia makroekonomického vývoja je základom najmä pre odhad daňových príjmov, obligatórnych výdavkov a pre konkretizáciu priebehu konsolidácie verejných financií, zvýšený dôraz sa kladie na realistický až mierne konzervatívny odhad a prezentáciu vývoja tých makroekonomických veličín, ktoré sú nevyhnutné pre projekciu príslušných fiškálnych parametrov; napr. pre odhad výnosov DPH a spotrebných daní sú dôležité najmä predikcie nominálnych hodnôt súkromnej spotreby, pre odhad DP FO mzdová báza (počet zamestnaných a priemerná nominálna mzda), pre DP PO celkový rast HDP a ziskovosti firiem. 

Trendy a charakter očakávaného vývoja

Aktualizovaná prognóza potvrdzuje aj pre predĺžený horizont, t.j. do roku 2009, trendy a charakter vývoja, ktoré sa predpokladali pri tvorbe viacročného rozpočtu na roky 2006 až 2008, ako aj pri aktualizácii konvergenčného programu SR do roku 2010 (november 2005), a to:

•	pretrvávajúci relatívne vysoký rast HDP, ktorý nespôsobuje vnútornú a vonkajšiu nerovnováhu v ekonomike (nebezpečné dlhodobé inflačné tlaky a riziká pre bežný účet platobnej bilancie); odhaduje sa, že úroveň HDP môže byť v rokoch 2006-8 tesne nad úrovňou potenciálneho produktu (maximálna odchýlka                           0,4 % potenciálneho produktu v 2007);
•	rast založený na kvalitatívnych zmenách – na zvyšovaní celkového faktora produktivity a celkovej konkurencieschopnosti, najmä vplyvom pôsobenia zahraničných investícií na zelenej lúke; 
•	rast stimulovaný najmä domácim (spotrebou a investíciami), ale aj zahraničným dopytom; s kladným reálnym príspevkom čistého zahraničného dopytu v celom prognózovanom období;
•	po roku 2006 klesajúcu mieru inflácie, reflektujúcu znižovanie vplyvu úprav regulovaných cien a nepriamych daní, predpokladanú stabilizáciu svetových cien ropy a rovnovážny charakter dynamiky vývoja ekonomiky; 
•	reálny rast miezd primeraný rastu produktivity práce a vývoju inflácie, ktorý nespôsobuje inflačné tlaky a vytvára predpoklady pre trvalý rast životnej úrovne;
•	postupné zlepšovanie bilancie bežného účtu v rokoch 2006-2009, kde sa odrazí výrazné zlepšenie v tovarovej bilancii, čo súvisí najmä s rozvojom nových výrob v automobilovom priemysle ;
•	rovnovážny rast ekonomiky sprevádzaný rastom štrukturálnej zamestnanosti, ktorý bude korešpondovať tvorbe nových pracovných príležitostí z titulu zakladania a rozširovania výrob (predpokladaný pozitívny vplyv PZI), ale aj úspešnosti štrukturálnych reforiem; ďalšími impulzmi by mali byť financie z rozpočtu EÚ a verejné investície, predovšetkým v oblasti infraštruktúry;
•	postupne sa znižujúcu mieru nezamestnanosti, ktorá bude odrážať vývoj zamestnanosti, ale aj vývoj ekonomicky aktívneho obyvateľstva – nástup silnejších populačných ročníkov na trh práce a súčasné zvyšovanie veku odchodu do dôchodku;
•	zvýšený príliv fondov EÚ, ktorý výrazne podporí investície a čiastočne aj súkromnú a vládnu spotrebu.

Projekcia prezentuje vývoj ekonomiky SR odpovedajúci udržateľnej úrovni celkovej konvergencie (nominálnej, reálnej, štrukturálnej). Rast miezd, spotreby, resp. celkového domáceho dopytu je vyvážený z hľadiska vývoja výkonu ekonomiky SR a vonkajších podmienok. Predpokladá sa, že po roku 2008 bude pôsobenie národnej menovej politiky nahradené menovou politikou ECB a zvýšenou účinnosťou a koordináciou fiškálnej a sektorových politík SR (najmä flexibilitou trhu práce a silou finančného trhu). Naplnenie prezentovanej projekcie by znamenalo, že HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily by sa mohlo zvýšiť z odhadovanej úrovne 51,7 % Eurozóny pre rok 2005 až na úroveň vyše 60,2 % Eurozóny v roku 2009.

Aj keď trendy predchádzajúcich očakávaní (viacročný rozpočet 2006-2008, Konvergenčný program) sa touto aktualizáciou potvrdzujú, kvantitatívne odhady sa pri väčšine dôležitých indikátorov mierne posúvajú. Oproti predpokladom rozpočtu na roky 2006-2008 by mal byť vyšší reálny aj nominálny HDP, v rokoch 2006-2007 sa zvýši aj rast zamestnanosti a miera nezamestnanosti bude nižšia v celom prognózovanom horizonte. Priemerná mzda v roku 2006 bude mať vzhľadom na predpoklady posledného rozpočtu pomalší reálny rast v dôsledku vyššej ako očakávanej inflácie. Vzhľadom na to, že investičné aktivity silno akcelerovali už v roku 2005 a efekty sa dostavili skôr ako sa pôvodne predpokladalo, v ďalších rokoch možno očakávať miernejší rast investícií. Napriek tomu, že nominálna spotreba verejnej správy je daná schváleným viacročným rozpočtom, ktorý sa dodržuje, oproti predpokladom aktuálneho rozpočtu sa upravil odhad jej reálneho rastu, a to mierne smerom nahor. Oproti predpokladom rozpočtu sa upravil aj časový priebeh zlepšovania vývoja salda zahraničného obchodu. Na základe posledných informácií o  rovnomernejšom nábehu automobilových výrob a tiež vyšších dynamikách exportu a importu v roku 2006 než sa pôvodne očakávalo, sa v aktualizovanej prognóze zdvíhajú odhady exportov a importov, mierne sa zhoršuje odhad obchodnej bilancie v roku 2006 a o niečo zlepšuje takmer vo všetkých rokoch a súčastne sa zvyšuje príspevok zahraničného obchodu s tovarmi a službami k reálnemu rastu HDP.

Očakávaný vývoj hlavných makroekonomických indikátorov je obsiahnutý v nasledujúcej tabuľke: 
Makroekonomické predpoklady MF SR	
	Posledný stav	Prognóza	
	2005	2006	2007	2008	2009	
HDP (b.c., mld.Sk)	1472,1	1623,8	1787,7	1912,0	2042,5	
Tempo rastu HDP (s.c., %)	6,1	6,6	7,1	5,5	5,1	
Priemerná ročná miera inflácie (%)	2,7	4,5	3,1	2,0	2,4	
Produktivita práce (reálny rast, %)	4,7	4,5	5,9	4,6	4,2	
Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti (%)
(z disponibilného počtu podľa ÚPSVaR)	11,6	10,6	10,0	9,8	9,3	
Zdroj: MF SR	

Ďalšie indikátory, dôležité najmä pri tvorbe rozpočtu, poskytuje nasledujúca tabuľka :

 Prognóza vybraných indikátorov vývoja ekonomiky SR (jún 2006)	
P.č.	Ukazovateľ	m.j.	Skut.	Prognóza	
			2005	2006	2007	2008	2009	
1	HDP; v bežných cenách	mld.Sk	1472,1	1623,8	1787,7	1912,0	2042,5	
2	HDP; reálny rast	%	6,1	6,6	7,1	5,5	5,1	
3	Konečná spotreba domácností; reálny rast	%	7,2	5,7	5,3	4,4	4,2	
4	Konečná spotreba domácností; nominálny rast	%	10,0	10,8	8,2	6,6	6,7	
5	Priem. mesačná mzda za hospodárstvo (nomin. rast)	%	9,2	7,8	7,1	6,0	6,2	
6	Priem. mesačná mzda za hospodárstvo (reálny rast)	% 	6,3	3,1	3,9	4,0	3,7	
7	Priemerný rast zamestnanosti, podľa VZPS	%	2,1	3,5	1,5	0,8	0,8	
8	Priemerný rast zamestnanosti, podľa evid. počtu	%	2,2	2,1	1,5	0,8	0,8	
9	Priemerná miera nezamestnanosti, podľa VZPS	%	16,2	13,8	13,2	12,9	12,4	
10	Index spotrebiteľských cien (priemerný rast)	%	2,7	4,5	3,1	2,0	2,4	
11	Index výrobných cien (priemerný rast)	%	4,7	8,8	3,2	2,4	2,0	
12	Bilancia bežného účtu (podiel na HDP)	%	-8,6	-6,9	-3,5	-2,8	-2,3	
13	Konečná spotreba verejnej správy (reálny rast)	%	0,5	3,9	2,0	3,0	2,8	
14	Tvorba hrubého fixného kapitálu (reálny rast)	%	13,8	8,2	6,0	5,0	5,0	
15	Export tovarov a služieb (reálny rast)	%	13,5	17,6	14,2	8,5	7,3	
16	Import tovarov a služieb (reálny rast)	%	15,5	15,2	11,2	7,3	6,4	
Zdroj: MF SR	

Ekonomický rast a jeho udržateľnosť
Analýzy doterajšieho vývoja ekonomiky SR naznačujú, že ekonomika Slovenska sa v roku 2005 nachádzala na úrovni svojho potenciálneho produktu . Podľa prepočtov MF SR sa v roku 2005 zvýšil potenciálny produkt o pomerne silných 5,8%. Ukazuje sa, že rast bol vyvolaný hlavne zvyšovaním produktivity v exportnom sektore a nárastom zásoby kapitálu v dôsledku silného rastu investícií. Pre roky 2006-2009 sa predpokladá, že na rast celkovej produktivity a potenciálnej zamestnanosti bude pozitívne vplývať prílev investícií, štrukturálnych fondov z EÚ a v strednodobom horizonte najmä efekty realizovaných reforiem. Vplyvom nábehu novej výroby v  rokoch 2006 a  2007 u dvoch významných producentov v automobilovom sektore a silného celkového rastu ekonomiky by sa celková produkcia ekonomiky mohla dočasne nachádzať mierne nad úrovňou svojho potenciálneho produktu. Mierna kladná medzera by však nemala spôsobiť žiadne vážnejšie nerovnováhy. Od roku 2009 by malo dôjsť k  návratu ekonomiky na úroveň svojho potenciálu. 

Vývoj potenciálneho produktu a produkčnej medzery (% HDP)	
	
HDP 
(rast, %) 	
Potenciálny produkt 
(rast, %)	
Produkčná medzera 
(%potenciál. produktu)	

2001	
3.2	
3,0	
-0,6	

2002	
4.1	
3,9	
-0,3	

2003	
4.2	
4,5	
-0,6	

2004	
5.4	
5,1	
-0,3	

2005	
6.1	
5,8	
0,0	

2006F	
6.6	
6,5	
0,2	

2007F	
7.1	
6,9	
0,4	

2008F	
5.5	
5,6	
0,2	

2009F	
5.1	
5,4	
0,0	

Zdroj: Ministerstvo financií SR	

Táto cesta by mala viesť k postupnej stabilizácii hlavného štrukturálneho problému slovenskej ekonomiky prejavujúceho sa v uplynulej etape vývoja (hlavne v rokoch 1996-1998 a 2001-2002). Každé výraznejšie zvýšenie domáceho dopytu bolo totiž v minulosti sprevádzané vysokým deficitom na bežnom účte, ohrozujúcim celkovú makroekonomickú stabilitu.

Vybrané zložky HDP (medziročné % rasty v stálych cenách)	
	2005	2006F	2007F	2008F	2009F	
HDP	6,1	6,6	7,1	5,5	5,1	
Domáci dopyt*	8,0	4,9	4,0	4,3	4,1	
Zahraničný dopyt 
(tovary a služby)	13,5	17,6	14,2	8,5	7,3	
Príspevky k rastu  HDP v percentuálnych bodoch	
Domáci dopyt*	8,2	5,1	4,2	4,3	4,0	
Čistý zahraničný dopyt
(tovary a služby)	-2,0	1,5	2,7	1,2	1,1	
	 	 	 	 	 	
Bežný účet / HDP v %	-8,6	-6,9	-3,5	-2,8	-2,3	
Zdroj: MF SR
* Domáci dopyt je počítaný vrátane štatistickej diskrepancie	

Napriek relatívne vysokému rastu domáceho dopytu zostáva deficit bežného účtu v pásme, ktoré je možné financovať bezpečným spôsobom, a tak indikuje udržateľnosť súčasných trendov.

Domáci dopyt bude v sledovanom horizonte naďalej podporený najmä rastom konečnej spotreby domácností, ktorý by sa mal pohybovať v intervale medzi 4,2% a 5,7%. Reálny rast produktivity práce, relatívne nízke úrokové sadzby a pozitívne výsledky hospodárenia podnikov budú vytvárať predpoklady pre reálny rast priemerných miezd, zamestnanosti, disponibilných dôchodkov a spotrebu. V roku 2006 sa očakáva vzhľadom na vyššiu úroveň cien spotrebiteľských tovarov spomaľovanie medziročnej dynamiky rastu priemernej reálnej mzdy, pravdepodobne na úroveň 3,1 % (po veľmi silnom raste 6,3% v roku 2005) a v ďalších rokoch by sa mal rast mierne zvýšiť na úroveň medzi 3,7-4,0%. V sledovanom období by sa mal rast miezd   držať pod úrovňou rastu produktivity, a preto sa neočakávajú inflačné tlaky vyvolané nadmerným dopytom a následne strata konkurencieschopnosti. Znamená to, že by sa nemala zopakovať situácia z roku 2005, kedy úpravy nominálnych miezd ovplyvnené vyššou infláciou z roku 2004 spôsobili dočasne opačnú reláciu medzi rastom miezd a produktivity. 

V rokoch 2006 - 2007 očakáva MF SR zvýšený rast tvorby hrubého fixného kapitálu; v dôsledku príprav novej produkcie v automobilovom a strojárskom priemysle spolu s finalizáciou infraštrukturálnych projektov môžu investície v rokoch 2006 a 2007 rásť ročným tempom na úrovni 8,2% a 6%. Aj keď po nábehu výrob sa už rast investícií zmierni, očakávaný zvýšený príliv EÚ fondov pomôže udržať tento rast v rokoch 2008-2009 na stálej úrovni okolo 5,0%. Na pozadí zvýšeného rastu budú teda stáť priame zahraničné investície a zahraničné know-how, investičné programy vlády (financované aj z prostriedkov  rozpočtu ES), nízke daňové zaťaženie podnikov, rast ich ziskovosti, a tým i dobré podmienky pre čerpanie nových úverov na rozvoj.

Očakávaný prílev PZI v SR (majetkový podiel a reinvestovaný zisk)	
	2005	2006F	2007F	2008F	2009F	
PZI v SR mld. Sk	62,2	95,1	78,8	78,7	76,5	
PZI ako podiel na HDP	4.2%	5.9%	4.4%	4.1%	3.7%	
Zdroj: MF SR	

Vývoj konečnej spotreby verejnej správy bude ovplyvnený realizáciou prísnej fiškálnej politiky a plnením hlavného fiškálneho cieľa pre daný časový horizont – znížiť celkový deficit verejných financií na úroveň referenčnej hodnoty Maastrichtských kritérií, t.j. 3% HDP v roku 2007 aj vrátane vplyvu II. dôchodkového piliera a následne postupne dosahovať vyrovnanú štrukturálnu bilanciu verejných financií (strednodobým fiškálnym cieľom SR je zníženie štrukturálneho deficitu na 0,9% HDP v roku 2010). Z uvedeného dôvodu sa s výraznejším zvyšovaním výdavkov na verejnú spotrebu  neuvažuje. 

Naďalej sa očakáva pozitívny trend vo vývoji  zahraničného obchodu. Vývoz bude ovplyvnený predpokladaným rastom zahraničného dopytu, pozitívnymi zmenami v produkčnej sfére, nárastom produkčných kapacít a konkurencieschopnosti SR. Dovoz SR bude reagovať na mieru dovozovej náročnosti exportu, investícií a spotreby, ako i vývoj cien dovozu, najmä energetických surovín. Najsilnejší pozitívny  vplyv čistého exportu tovarov a služieb na reálny rast HDP sa projektuje pre rok 2007 (2,7 p.b.), kedy sa mimo iného očakáva výrazný nárast vývozu produkcie nových automobiliek. V ďalšom období do roku 2010 by sa potom mal príspevok zahraničného obchodu k rastu HDP viac-menej stabilizovať na úrovni okolo 0,9-1,2 p.b.. V bežných cenách bude pravdepodobne bilancia zahraničného obchodu s tovarmi a službami záporná, pričom v horizonte do roku 2009 by sa mohla dostať pod úroveň 1 p.b. HDP. 

Napriek tomu, že sa spotrebiteľská inflácia v roku 2006 zrýchli, v ďalších rokoch by sa jej tempo malo spomaľovať. Aj po roku 2006 bude však jej vývoj závisieť predovšetkým od vývoja cien energií, pohonných hmôt a ich sekundárnych efektov.            

Ceny energií by mali v nasledujúcich rokoch odrážať hlavne oprávnené náklady a primeraný zisk výrobcov. Avšak pre ich úpravy bude naďalej smerodajný vývoj cien energetických komodít na svetových trhoch, predovšetkým cien ropy. V súlade s poslednými prognózami Európskej komisie predpokladáme, že ceny ropy sa v roku 2007 môžu posunúť v priemere nad úroveň 70 USD za barel, v ďalších rokoch predpokladáme ich stabilizáciu. V súvislosti s týmto vývojom je pravdepodobné, že sa ceny energií pre domácnosti, najmä ceny tepelnej energie, prípadne aj plynu zvýšia ešte v poslednom kvartáli roka 2006. Spolu s predpokladanými úpravami cien energií začiatkom budúceho roka by tak v roku 2007 miera spotrebiteľskej inflácie dosiahla 3,1%.

Na druhej strane by mieru inflácie v budúcom roku mali tlmiť ceny obchodovateľných tovarov bez pohonných hmôt, v rámci ktorých sa premieta importovaná inflácia prostredníctvom cien týchto tovarov pri dovoze SR. Z tohto pohľadu bude isté dezinflačné vplyvy prinášať apreciácia slovenskej koruny, ktorá by mala pokračovať, pokiaľ sa dlhodobo nezmenia očakávania na finančných trhoch. V neposlednom rade bude vývoj cien obchodovateľných tovarov pozitívne ovplyvňovať rozvinuté konkurenčné prostredie.        

V dlhodobom horizonte môže spomalenie inflácie a jej ustálenie na nižších úrovniach podnietiť aj realizácia reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ. Postupný pokles intervenčných cien komodít by sa priaznivo premietol v cenách potravín s protiinflačným efektom.

Očakávaný vývoj spotrebiteľských cien (CPI)	
	2006	2007	2008	2009	
Priemerná celková inflácia (%)	4,5	3,1	2,0	2,4	
Priemerná čistá inflácia (%) *)	2,8	1,9	1,8	2,4	
*) bez vplyvu regulovaných cien, administratívnych opatrení a bez cien potravín  
Zdroj:  MF SR	

V štruktúre spotrebiteľskej inflácie bude dôležitým vývoj cien trhových služieb, ktorý je citlivý na rast cien energií a pohonných hmôt, ako aj ďalšie faktory, predovšetkým vývoj miezd a ich reálny rast. Práve z týchto faktorov vyplývajú aj riziká budúceho vývoja spotrebiteľských cien. Ide o sekundárne nákladové efekty, prípadne dopytové tlaky, ktoré sa v súčasnosti zatiaľ neprejavujú. Ich prípadný vznik však monitoruje NBS, ktorá už v priebehu tohto roka preventívne zakročila proti takýmto rizikám zvýšením úrokových sadzieb.

Špecifickým zdrojom inflačných tlakov môže byť rast miezd neobchodovateľných trhových služieb, prípadne niektorých tovarov, prenesený zo sektora tovarov a služieb voľne obchodovateľných na domácich aj zahraničných trhoch. Tento efekt sa môže v dlhodobom horizonte ešte zintenzívniť, preto v budúcnosti môže predstavovať riziko inflačného vývoja. K ďalším determinantom inflácie možno zaradiť aj lepšie úverové možnosti a z nich vyplývajúci potenciálny rast spotrebiteľských úverov. Ten ale zatiaľ neindikuje vážnejšie riziko zrýchlenia inflácie.

Aj napriek spomínaným rizikám v strednodobom horizonte očakávame vývoj spotrebiteľských cien, ktorý umožní splnenie Maastrichtského kritéria. Proces harmonizácie legislatívy s Európskou úniou v oblasti spotrebných (cigarety a tabak) a energetických daní by tieto výsledky nemal vážnejšie ohroziť.  

Index spotrebiteľských cien je relevantným ukazovateľom najmä pre správanie sa domácností a predikciu súkromnej spotreby. Pre predikciu verejnej spotreby, resp. z hľadiska valorizácie výdavkov na tovary a služby vo verejných financiách, je však dôležitý predovšetkým index výrobných cien. V nasledujúcich rokoch sa budú ceny priemyselných výrobcov naďalej vyvíjať v nadväznosti na vývoj cien energetických komodít na svetových trhoch, najmä ropy. Vychádzajúc zo spomínaných predpokladov o budúcich cenách ropy by sa rast cien priemyselných výrobcov mal vplyvom bázického efektu po roku 2006 spomaliť. Napriek tomu, by mal ešte priemerný rast indexu tuzemských výrobných cien v rokoch 2007-2008 prekročiť hranicu 2,0%. 

Očakávaný vývoj cien priemyselných výrobcov (PPI)	
	2006	2007	2008	2009	
Priemerný index cien priem.
výrobcov (%)	8,8	3,2	2,4	2,0	
Zdroj:  MF SR	

Očakávaný vývoj makroekonomických ukazovateľov v rokoch 2006 až 2009 vytvára predpoklady aj pre priaznivý vývoj výmenného kurzu slovenskej meny voči euru. Postupné reálne zhodnocovanie koruny v nasledujúcich rokoch by malo byť odrazom rastu produktivity práce, stimulovaného prílevom priamych zahraničných investícií a rozsiahlymi hospodárskymi reštrukturalizačnými krokmi. Splnenie kritéria pre stabilitu kurzu v rámci režimu ERM II v priebehu dvoch rokov je však podmienené  vhodnou voľbou a dôslednou vzájomnou koordináciou parciálnych politík – najmä fiškálnej politiky, trhu práce a ostatných sektorových politík. Ich účinnosť a pripravenosť na vstup do eurozóny bude závisieť od úspešnosti plnenia Národného programu reforiem SR odvíjajúceho sa od národnej Lisabonskej stratégie SR. 

Úrokové sadzby sa budú naďalej vyvíjať v súlade s očakávaným vývojom výmenného kurzu, celkovej inflácie a ďalších makroekonomických ukazovateľov  ako je fiškálny deficit a zahraničný obchod. Krátkodobé úrokové sadzby budú zodpovedať výkonu menovej politiky NBS, pričom vývoj dlhodobých sadzieb by mal  byť ovplyvnený aj ich vývojom v Eurozóne. Dlhý koniec výnosovej krivky bude odrážať i očakávania o celkovom vývoji ekonomiky v dlhodobom horizonte, ktoré budú dôležité aj pri plnení Maastrichtského kritéria. 

Ak sa očakávania o vývoji vonkajšieho a vnútorného prostredia naplnia, deficit bežného účtu platobnej bilancie SR by sa mal v nasledujúcich rokoch pohybovať na lepších úrovniach ako v 2005, (cca 6,9% HDP v roku 2006). Na vývoj bežného účtu budú vplývať najmä tri faktory. Prvým je saldo obchodnej bilancie, ktoré bude ovplyvnené najmä nábehom nových výrob a rastom spotreby domácností. Druhým faktorom je výplata dividend investorom v podnikoch so zahraničnou účasťou, čo sa spolu s reinvestovanými ziskami prejaví na schodku bilancie výnosov. Tretím dôležitým faktorom bude čistý príliv EÚ fondov, ktoré budú rásť a naberať na dôležitosti. Volatilita bilancie služieb by bežný účet výraznejšie ovplyvniť nemala, nakoľko sa naďalej predpokladá postupné rovnomerné zvyšovanie prebytku bez výrazných výkyvov. 

Pozícia SR voči rozpočtu EÚ ( % HDP)	
	2005F	2006F	2007F	2008F	2009F	
Príjmy z EÚ (spolu)	1,5	2,3	2,1	2,5	3,4	
Odvody a príspevky SR do rozpočtu EÚ (spolu)	1,0	1,0	1,0	1,0	0,9	
Čistá pozícia Slovenska	0,5	1,3	1,1	1,5	2,5	
Zdroj: MF SR	

Za predpokladu, že deficit bilancie tovarov sa bude v ďalších rokoch znižovať (v roku 2007 na 1,8% HDP a postupne  na 0,9% HDP v roku 2009) a za spomenutého konzervatívneho predpokladu o relatívne stabilnom vývoji bilancie služieb (prebytok cca 1,0% HDP) a výnosov (od -3,7 do -3,4% HDP), pri zlepšení pozitívneho príspevku bilancie transferov (prebytok cca 1,0% HDP) možno v strednodobom výhľade očakávať zníženie deficitu na bežnom účte z -3,5 % v roku 2007 na -2,3% HDP v roku 2009. Existujúci deficit bežného účtu  bude krytý prebytkom finančného účtu založeným predovšetkým na stabilnom príleve priamych, portfóliových a ostatných zahraničných investícií.

Projektovaný vysoký rast ekonomiky prinesie očakávaný progres na trhu práce. Budovanie nových výrob, štrukturálne zmeny v ekonomike a uplatňovanie vhodnej politiky trhu práce za podpory sektorových politík smerovaných na rozvoj vzdelania, podnikateľského prostredia a eliminácie regionálnych a štrukturálnych disparít by mali zabezpečiť mierny, avšak permanentný rast zamestnanosti na úrovni okolo 0,9% ročne (boom v rokoch 2005-2006 na úrovni takmer 2,1% a 3,5%). Avšak nesúlad vo vzdelanostnej štruktúre na strane dopytu a ponuky a regionálne rozdiely v tvorbe pracovných príležitostí sa budú môcť eliminovať len postupne. Na rast ekonomiky a vývoj na trhu práce bude vplývať aj demografický faktor – pretrvávajúci mierny rast ekonomicky aktívneho obyvateľstva; v porovnaní s krajinami EÚ faktor starnutia obyvateľstva nepredstavuje pre SR v sledovanom horizonte vážnejšie riziko. Miera nezamestnanosti sa bude znižovať postupne – avšak naďalej zotrvá na dvojcifernej úrovni; priemerná miera evidovanej nezamestnanosti z disponibilného počtu (podľa ÚPSVaR), ktorá je dôležitá z hľadiska vývoja verejných financií, by mala mierne klesnúť z 10,6% v roku 2006 na 9,3% v roku 2009 .

1.2.3.	Hlavné riziká prognózy a ich eliminácia

Riziká
Strednodobý scenár makroekonomického vývoja, ktorý je východiskom pre zostavenie viacročného rozpočtu, prezentuje vývoj ekonomiky SR, ktorý MF SR považuje v súčasnosti za najpravdepodobnejší. Riziká  prognózy spočívajú hlavne v miere naplnenia prijatých predpokladov prognózy o vývoji niektorých dôležitých faktorov a ich vzájomných vzťahov; ide o:  
•	vplyv vonkajšieho prostredia na ekonomiku SR
▪	vyšší rast svetových cien energetických surovín než sa predpokladalo, najmä ropy, čo môže spôsobiť rast výrobných nákladov a spomalenie rastu ekonomík vo všeobecnosti (vrátane SR)
▪	slabší rast dopytu po slovenských výrobkoch a službách na svetových trhoch než sa predpokladalo, čo oslabí export SR, následne produkčnú stránku ekonomiky a domáci dopyt, resp. spôsobí neudržateľnosť rastu ekonomiky SR; príčinou môže byť:
~	slabší rast ekonomík dôležitých obchodných partnerov SR, najmä EÚ a OECD (napr. vplyvom nedostatočných a pomalých reforiem v krajinách, ich nízkej konkurencie schopnosti, ale aj nedostatočnej schopnosti využívať alternatívne zdroje v prípade ďalšieho vysokého rastu cien ropy)
~	silnejšie konkurenčné prostredie pri uplatňovaní slovenských výrobkov na zahraničných trhoch než sa predpokladalo (t.j. prijatie nových členov do EÚ vyššia efektívnosť výroby v iných krajinách alebo zmeny vo vývoji komoditnej alebo teritoriálnej štruktúry zahraničných trhov)
•	charakter a smerovanie  ekonomiky SR v kontexte vývoja ekonomiky EÚ a globalizácie trhov
▪	neskorší vstup SR do eurozóny, ktorý môže spôsobiť stratu výhod zo vstupu v plánovanom termíne (viď Stratégia prijatia eura v SR); príčinou oneskorenia môže byť :
~	nesplnenie všetkých vzájomne previazaných Maastrichtských kritérií (MK)  naraz v roku 2007; príčinou môže byť 1/ nevhodná voľba či kombinácia parciálnych politík alebo ich slabá účinnosť pri dosahovaní všetkých MK súčasne v rovnakom čase, 2/ zmena referenčných hodnôt pre plnenie MK oproti predpokladom prognózy v oblasti inflácie a úrokových sadzieb; tieto dve referenčné hodnoty sú totiž dynamické - určované tromi najnižšími úrovňami miery inflácie v rámci ES v danom čase (v čase hodnotenia SR); ich vývoj je súčasne úzko previazaný s plnením kritéria stability kurzu v rámci ERM II;
~	nesplnenie ďalších hodnotených podmienok  signalizujúcich komplexnú pripravenosť SR pre prijatie eura (t.j. pre udržanie  dosiahnutých parametrov aj po vstupe do  eurozóny), napr. pri posudzovaní integrácie trhov, situácie na bežnom účte (BÚ) platobnej bilancie, vývoja mzdových nákladov a ďalších cenových indexov;
▪	neschopnosť SR udržať stabilný rast ekonomiky (nutná podmienka nezvratnosti procesu celkovej konvergencie,  hlavný cieľ HP a predpoklad prognózy) – prípad, kedy by rast nebol založený na raste potenciálneho produktu, celkovej produktivity a konkurencieschopnosti, a vytváral by vnútorné a vonkajšie nerovnováhy sprevádzané stratou konkurencieschopnosti   na zahraničných trhoch tovarov a služieb, ktoré by sa negatívne prejavili v indikátoroch ekonomickej stability – v raste inflácie, prehlbovaní deficitu OB a BÚ, zahraničnej zadlženosti, rozkolísaní a oslabovaní kurzu, následne v poklese ratingu a oslabení záujmu zahraničných investorov. Takýto vývoj by si vyžiadal nastolenie stabilizačnej reštriktívnej hospodárskej politiky, ktorá by utlmila dopytovú aj ponukovú stránku ekonomiky a  progres v celkovej konvergencii; príčinou môže byť najmä:   
~	nedostatočná disciplína v mzdovej politike (rast miezd vyšší ako rast produktivity – ako výsledok neprimeranej snahy  o rýchlu  konvergenciu k úrovni EÚ);
~	nedostatočný rozvoj nových technológií a inovácií výrobných postupov v praxi;
~	nesúlad medzi dopytom a ponukou pracovnej sily z hľadiska  úrovne a orientácie vzdelania a zručností;
~	nedostatočný prieskum zahraničného trhu a prispôsobenie sa k trendom (s ohľadom na globálne zámery najmä  v oblasti energetickej a environmentálnej);
~	skorá strata relatívnej atraktívnosti SR pre zahraničných investorov (odliv PZI do vynárajúcich sa ekonomík skôr ako bude SR  dostatočne pripravené);
~	nedostatočná pripravenosť parciálnych politík na elimináciu asymetrických šokov po vstupe do eurozóny (bez možnosti využitia nástrojov vlastnej menovej politiky), a to najmä:  fiškálnej politiky (nedostatočná voľnosť pôsobenia automatických stabilizátorov v prípade pretrvávajúceho štrukturálneho deficitu verejných financií), finančných trhov, trhu práce a politiky trhu práce; viď: Stratégia prijatia eura, Makroekonomické východiská  národného strategického referenčného rámca na 2004-2015.

Miera rizika prognózy  teda závisí :
•	na jednej strane od schopnosti EÚ oživiť svoju ekonomiku, realizovať reformy a ciele revidovanej Lisabonskej stratégie a využívať alternatívne energetické zdroje  zamedzujúce nebezpečnému rastu svetových cien energetických surovín; 
•	a na strane druhej od schopnosti SR zabezpečiť stabilný proces celkovej konvergencie (nominálnej, reálnej a štrukturálnej), hľadať výhodné trhy, obstáť v danej konkurencií a čeliť asymetrickým šokom aj v podmienkach plného členstva v HMÚ. 
Možnosti znižovania miery rizík
Je zrejmé, že  časť rizikových faktorov prognózy nebude možné zo strany SR výraznejšie ovplyvniť – ide najmä o  odlišný vývoj vonkajšieho prostredia oproti predpokladom prognózy. Avšak, možné je tlmiť ich negatívny vplyv na ekonomiku SR včasnou prípravou alternatívnych scenárov vývoja, úpravy politík a opatrení. 

Na druhej strane, riziká súvisiace s pripravenosťou SR začleniť sa  plnohodnotne do HMÚ sú len a len v pôsobnosti SR. Eliminovať ich možno dôsledným plnením Konvergenčného programu SR (KP) a Stratégie prijatia eura, Stratégie rozvoja konkurencieschopnosti Slovenska (národná Lisabonská stratégia), Národného programu reforiem a odporúčaní EK.  

Z hľadiska kompetencií MF SR, fiškálnej politiky a pozície verejných financií treba v danom kontexte zdôrazniť najmä:
•	nevyhnutnosť redukcie celkového deficitu a štrukturálneho deficitu, a to minimálne tempom, ku ktorému sa SR zaviazala v KP predloženom EK; 
•	využitie vyšších príjmov rozpočtu oproti predikciám na rýchlejšie znižovanie schodku verejných financií;
•	striktne dodržiavať fiškálnu disciplínu na strane výdavkov .
 
Dodržanie uvedených zásad pre fiškálnu politiku je podmienené disciplínou v plnení spoločných zámerov hospodárskej politiky aj v ostatných oblastiach ekonomiky a obozretným posudzovaním priamych aj nepriamych vplyvov priebežne prijímaných opatrení na pozíciu verejných financií. 

1.3.	Odhady iných inštitúcií

Makroekonomický vývoj

Očakávaný strednodobý vývoj ekonomiky SR prezentovaný inými inštitúciami doma a v zahraničí  taktiež vychádza z dosiahnutých výsledkov a z predpokladu úspešného vstupu SR do eurozóny 1.1.2009.

Prognóza MF SR reflektuje výsledky odbornej diskusie v nezávislom Výbore pre makroekonomické prognózovanie a zohľadňuje odôvodnené podnety a pripomienky jeho členov. Výbor pri MF SR začal pôsobiť v roku 2004 s cieľom zvýšiť transparentnosť pri zostavovaní makroekonomických predpokladov rozpočtu, ako aj znížiť riziko tvorby nerealistických a nekonzistentných prognóz. Pôsobenie Výboru podľa prijatého štatútu úspešne prebieha už tretí rok . Hlavným výsledkom poslednej diskusie vo Výbore dňa 25. septembra 2006 bolo štandardné zostavenie finálnej aktualizácie prognózy MF SR, ktorá je základom pre rozpočet 2007-2009 a tiež posúdenie jej charakteru členmi výboru ako zväčša realistická.

POSUDZOVANIE PROGNÓZY MFSR  VO VÝBORE PRE PROGNÓZOVANIE	
Člen výboru pre MP	Charakteristika prognózy 	
NBS	realistická	
VÚB	realistická	
SLSP	realistická	
Tatra banka	realistická	
INFOSTAT	prevažne realistická	
ING Bank	realistická	
SAV	realistická 56%, konzervatívna 24%, optimistická 20%	
	Zdroj : Výbor pre makroprognózy a MF SR 	

Prehľad vyjadrení členov Výboru k projekciám relevantných indikátorov ekonomiky SR poskytuje nasledujúca tabuľka:

HODNOTENIE PROGNÓZY MF SR  ČLENMI VÝBORU	
NBS – „Tendencie vývoja základných makroekonomických ukazovateľov v júnovej prognóze MF SR len mierne odlišujú od júnovej prognózy MF SR a zväčša sa približujú k odhadom NBS. Najväčšie úpravy v prognóze MF SR sa týkajú predpokladaného vývoja na trhu práce, keď poklesla očakávaná miera nezamestnanosti a zrýchlil sa odhad vývoja zamestnanosti VZPS (2006) i miezd (2006-2007), čo pravdepodobne súviselo s vývojom v 1. polroku 2006. Odhadovaná dynamika rastu HDP v rokoch 2006-2008 je v oboch prognózach takmer identická. V rámci štruktúry HDP je trend vývoja jednotlivých zložiek podobný, pričom mierne odlišná je prognóza konečnej spotreby domácností (NBS očakáva vyšší rast v stálych cenách). V oblasti cien trend očakávaného vývoja je taktiež podobný, keď obe inštitúcie zhoršili svoje očakávania týkajúce sa vývoja inflácie v roku 2007.
V súlade so zverejnenými výsledkami štvrťročných národných účtov za 2. štvrťrok 2006 MF SR ani NBS výraznejšie nemenili celoročný odhad HDP v strednodobom horizonte, pričom obe inštitúcie predpokladajú takmer totožnú dynamiku rastu v rokoch 2006-2008. Z hľadiska trendov jednotlivých komponentov HDP obe inštitúcie očakávajú podobný vývoj. Prognóza MF SR očakáva mierne pomalší rast spotrebných výdavkov domácností v priemere o 0,6 percentuálneho bodu v stálych cenách (0,2 p.b. v bežných cenách), čo pravdepodobne súvisí i s anticipovaním deflátora FISIMU, či očakávaniami na rast sklonu k úsporám. Odhadovaný vývoj konečnej spotreby verejnej správy v prognóze MF SR je v porovnaní s P3Q-2006 mierne odlišný najmä v roku 2007, kedy MF SR paradoxne znížilo dynamiku výdavkov na konečnú spotrebu verejnej správy o cca 1 percentuálny bod v porovnaní s júnovou predikciou, čo môže byť rizikom prognózy. Trend vývoja tvorby hrubého fixného kapitálu v strednodobom horizonte je podobný, mierne vyššia dynamika (v prognóze NBS) pre rok 2008 pravdepodobne súvisí s odhadom dodatočnej investície PSA (druhý závod, alebo rozšírenie rozsahu výroby), ako aj s pozitívnymi efektmi vyššej investičnej aktivity (FDI i domáce investície) v širšom spektre odvetví v predchádzajúcich rokoch.
V oblasti prognózy trendu vývoja koncoročnej inflácie sú predpoklady oboch inštitúcií podobné. Prognóza MF SR týkajúca sa priemernej inflácie je v porovnaní s očakávaniami NBS len vyššia (najväčšia odchýlka je 0,3 percentuálneho bodu v roku 2007). MF SR taktiež predpokladá mierne rýchlejší rast výrobných cien v celom strednodobom horizonte. 
Trend postupného spomaľovania medziročnej dynamiky rastu nominálnych miezd v rokoch 2006-2008 je v oboch prognózach rovnaký. Prognóza MF SR predpokladá vyšší rast zamestnanosti (VZPS) na rok 2006 (P3Q-2006 nezohľadňuje vývoj v 2. štvrťroku 2006), v  rokoch 2007-2008 sú očakávania MF SR mierne konzervatívnejšie (rozdiel 0,3-0,4 percentuálneho bodu). V oblasti štatisticky vykazovanej zamestnanosti je však vývoj podobný s NBS. Pokiaľ ide o mieru nezamestnanosti, Ministerstvo financií SR vo svojej strednodobej prognóze počíta s jej výraznejším poklesom ako NBS, avšak trend medziročného zlepšovania vývoja na trhu práce (rast zamestnanosti, pokles nezamestnanosti) predpokladajú obe inštitúcie.“	
VÚB - „V porovnaní s predpoveďami VÚB banky vyznieva prognóza MFSR na roky 2006-10 realisticky a vyrovnane. Na roky 2006-10, VÚB banka predpovedá priemerný rast reálneho HDP 5,9% ročne, čo je prakticky zhodné tempo rastu ako odhad Ministerstva financií, ktoré očakáva v danom období priemerný rast reálneho HDP na úrovni 5,8%. Odhady MFSR týkajúcej sa súkromnej spotreby sú v rokoch 2006-10 v priemere mierne pesimistickejšie, no v rokoch 2006-7 sú tempá rastov súkromnej spotreby na obidvoch stranách prakticky vyrovnané. Čo sa týka miery rastu miezd, zamestnanosti a miery nezamestnanosti sú odhady MFSR v porovnaní s VÚB naopak optimistickejšie, no rozdiel medzi priemernými hodnotami na oboch stranách je vzhľadom na dlhé časové obdobie zanedbateľný. Očakávania výšky inflácie sú na oboch stranách v období 2006-10 v priemere vyrovnané. Odhady VÚB týkajúce sa tempa rastu exportu a importu sú však optimistickejšie a to v celom sledovanom období rokov 2006-10.“	
SLSP - „Zverejnenú  makroekonomickú prognózu MFSR hodnotíme ako realistickú. V porovnaní s predchádzajúcim štvrťrokom sme zvýšili očakávané tempo rastu  reálneho i nominálneho HDP, čím sme sa priblížili k odhadom ministerstva. Nahor  revidovaný rast na tento rok vychádza z priaznivého ekonomického vývoja v prvom  polroku, najmä vyššej domácej spotreby a pozitívneho príspevku čistého  zahraničného obchodu k rastu, ktorý sa prejaví ešte výraznejšie v budúcom roku.  Lepšie než predpokladané ukazovatele trhu práce za prvý polrok nám podobne ako  ministerstvu umožnili zvýšiť odhad rastu zamestnanosti na tento rok a znížiť odhad  miery nezamestnanosti v celom sledovanom období. Náš pohľad na reálny rast miezd  v nasledujúcich dvoch rokoch okresala vyššia očakávaná inflácia - tá je odrazom  pomalšieho spevňovania kurzu koruny ako sme očakávali pred štvrťrokom. V  porovnaní s prognózou MFSR sú však odchýlky v odhadovanom raste miezd minimálne.  Naďalej vidíme rozdielnu dynamiku rastu spotrebiteľských cien v rokoch 2009 a  2010 po vstupe do eurozóny - v dôsledku eliminovania dizinflačného pôsobenia  zložky výmenného kurzu očakávame o niečo dynamickejší rast cien než  MFSR.“	
TATRA BANKA - „Celkovo hodnotíme prognózu ako realistickú. Reálny rast HDP ako aj jeho nominálne hodnoty v období 2006-2010 sú veľmi podobné našim odhadom. Miere riziko vidíme v raste nominálnych miezd, ktorých rast v roku 2007 odhaduje MF o 0,5 p.b. rýchlejší ako my. Podobné riziko vidíme je aj v prognóze spotreby vlády, ktorú v roku 2007 predpokladáme o 0,9 p.b. rýchlejšiu ako prognóza MF. Na druhej strane, niektoré indikátory sú odhadnuté konzervatívne, takže vytvárajú určitú rezervu v prognóze. Ide napríklad o cenu ropy, ktorú očakávame v priemere asi o 10 USD nižšiu počas 2007-2010 a rovnako počítame aj s mierne nižšou infláciou na rok 2007. Výnosy 10 ročných dlhopisov by za predpokladu, že vstup do Eurozóny bude realistický, mohli byť zhruba o 1 p.b. nižšie ako prognóza MF počas 2007-2008.“	
INFOSTAT - „Hodnotenie finálnej verzie prognózy MF SR na základe realizovaných úprav získala charakter prevažne realistickej prognózy. 
- z hľadiska očakávaného vývoja štruktúry použitia HDP v roku 2006 existuje relatívne najväčšia odchýlka v odhade konečnej spotreby verejnej správy - MF SR očakáva (aj po úprave smerom nahor) nižší rast, ktorý považujeme za pesimistický odhad, pretože znamená spomalenie jej medziročného rastu zo 6% v 1. polroku 2006 až pod 2% v 2. polroku 2006,
- nezmenil sa pomerne veľký rozdiel v odhade prírastku zamestnanosti v roku 2007; odhad MF SR o 1.5% (podľa obidvoch metodík) považujeme za optimistický,
- pomerne veľký rozdiel existuje naďalej aj v odhade deficitu obchodnej bilancie v roku 2006 - odhad MF SR je oproti nášmu odhadu cca o 10 mld Sk menší; v dôsledku toho sa domnievame, že vyšší odhad deficitu na bežnom účte v roku 2006 je v prípade MF SR spôsobený najmä podstatne vyšším odhadom deficitu bilancie výnosov (oproti nášmu odhadu).“	
ING Bank - „Realistický.
2007- Zvýšenie kapacity v automobilovom sektore spolu s neznižujúcim sa deficitom verejných financií zrejme udrží rast hospodárstva na úrovni vyše 7% ročne. Predpokladáme, že NBS nesplní inflačný cieľ v roku 2007 pod úrovňou 2%. Takisto vidíme riziká v splnení deficitu verejných financií na úrovni 3% HDP.
2007-2009 – hodnotiace obdobie Odhady MF SR považuje za realistické. Sme pesimistickejší ohľadne vývoja deficitu verejných financií. To sa môže prejaviť v mierne vyššom deficite zahraničného obchodu, ktorého výška však nebude pre ekonomiku v sledovanom období zrejme problematická.“	
SAV – predložila tabuľku s vyhodnotením predikcie jednotlivých ukazovateľov za každý rok zvlášť; z tabuľky možno usúdiť, že predikcie na roky 2006-2007 sú posudzované ako realistické až konzervatívne; optimisticky je hodnotený vývoj rastu zamestnanosti podľa štatistického výkazníctva, indexu výrobných cien, konečnej spotreby verejnej správy ako aj vývoj bežného účtu PB; podľa SAV má ministerstvo v rokoch 2006-08 konzervatívny pohľad na vývoj investícií, konečnej spotreby domácností, ako i vývoj tvorby hrubého fixného kapitálu.	
Zdroj: členovia Výboru pre makroekonomické prognózy	

Priemerné odhady na obdobie 2006 až 2009 za inštitúcie, ktoré sú členmi Výboru pre makroekonomické prognózovanie (7 inštitúcií bez MF SR), prezentuje nasledujúca tabuľka. Pozícia odhadov MF SR blízko priemeru v ďalších rokoch dáva signál o dobrých predpokladoch pre realistický odhad daňových príjmov rozpočtu, obligatórnych výdavkov a cieleného vývoja celkovej fiškálnej pozície.

PRIEMERNÁ PROGNÓZA VYBRANÝCH INDIKÁTOROV VÝVOJA EKONOMIKY SR ČLENOV	
 VÝBORU PRE MAKROEKONOMICKÉ PROGNÓZY (OKREM MF SR) A PROGNÓZY MF SR	
P.č.	Ukazovateľ	m.j.	 Skutočnosť  	Prognóza	
			2005	2006	2007	2008	2009*	
 	 	 	Výbor	IFP	Výbor	IFP	Výbor	IFP	Výbor	IFP	Výbor	IFP	
1	HDP; v bežných cenách	mld.Sk	1472,1	1472,1	1618,0	1623,8	1770,7	1787,7	1906,7	1912,0	2050,5	2042,5	
2	HDP; reálny rast	%	6,1	6,1	6,6	6,6	7,0	7,1	5,6	5,5	5,3	5,1	
3	Konečná spotreba domácností; reálny rast	%	7,2	7,2	6,0	5,7	5,7	5,3	5,1	4,4	4,9	4,2	
4	Konečná spotreba domácností; nominálny rast	%	10,0	10,0	10,8	10,8	8,6	8,2	7,4	6,6	7,6	6,7	
5	Priem. mesačná mzda za hospodárstvo (nomin. rast)	%	9,2	9,2	8,0	7,8	7,2	7,1	6,2	6,0	6,4	6,2	
6	Priem. mesačná mzda za hospodárstvo (reálny rast)	-	6,3	6,3	3,3	3,1	3,9	3,9	3,8	4,0	3,8	3,7	
7	Priemerný rast zamestnanosti, podľa VZPS	%	2,1	2,1	3,4	3,5	1,8	1,5	1,1	0,8	0,8	0,8	
8	Priemerný rast zamestnanosti, podľa evid. počtu	%	2,2	2,2	2,4	2,1	1,6	1,5	1,0	0,8	0,8	0,8	
9	Priemerná miera nezamestnanosti, podľa VZPS	%	16,2	16,2	14,0	13,8	13,2	13,2	12,7	12,9	12,2	12,4	
10	Index spotrebiteľských cien (priemerný rast)	%	2,7	2,7	4,5	4,5	2,9	3,1	2,4	2,0	2,6	2,4	
11	Index výrobných cien (priemerný rast)	%	4,7	4,7	8,0	8,8	3,4	3,2	2,6	2,4	2,6	2,0	
12	Bilancia bežného účtu (podiel na HDP)	%	-8,6	-8,6	-6,8	-6,9	-4,5	-3,5	-2,9	-2,8	-1,9	-2,3	
13	Konečná spotreba verejnej správy (reálny rast)	%	0,5	0,5	4,5	3,9	3,3	2,0	2,5	3,0	2,4	2,8	
14	Tvorba hrubého fixného kapitálu (reálny rast)	%	13,8	13,8	9,2	8,2	7,1	6,0	6,9	5,0	5,5	5,0	
15	Export tovarov a služieb (reálny rast)	%	13,5	13,5	16,7	17,6	14,7	14,2	10,5	8,5	8,4	7,3	
16	Import tovarov a služieb (reálny rast)	%	15,5	15,5	15,2	15,2	12,6	11,2	9,6	7,3	7,5	6,4	
* rok 2009 – výbor bez NBS
Zdroj: Výbor pre makroekonomické prognózy	

Podobne ako MF SR a VMP vidia vývoj ekonomiky na Slovensku aj medzinárodné inštitúcie; ich odhady pre rok 2006 sú prezentované v nasledujúcej tabuľke:

Prognózy vybraných inštitúcií na rok 2006	
	Ukazovateľ	m.j.	Výbor	NBS	OECD	EK	MMF	MF SR	
1	HDP; v bežných cenách	mld.Sk	1618,0	1624,8	-	-	1576,5	1623,8	
2	HDP; reálny rast	%	6,6	6,7	6,3	6,1	6,3	6,6	
3	Konečná spotreba domácností; reálny rast	%	6,0	6,0	-	-	-	5,7	
4	Konečná spotreba domácností; nom. rast	%	10,8	10,7	-	-	-	10,8	
5	Priem. mesačná mzda za hosp.; nom. rast	%	8,0	7,8	-	7,3	-	7,8	
6	Priem. mesačná mzda za hosp.; reálny rast	%	3,3	3,2	-	-	-	3,1	
7	Priemerný rast zamestnanosti, VZPS	%	3,4	2,9	-	1,2	-	3,5	
8	Priemerný rast zamestnanosti, evid. počet	%	2,4	2,3	-	-	-	2,1	
9	Priemerná miera nezamestnanosti, VZPS	%	14,0	14,4	15,4	15,5	-	13,8	
10	Index spotrebiteľských cien; priem. rast	%	4,5	4,5	3,6	4,4	3,6	4,5	
11	Index výrobných cien; priemerný rast	%	8,0	8,3	-	-	-	8,8	
12	Bilancia bežného účtu; podiel na HDP	%	-6,8	-7,0	-9,0	-5,7	-6,4	-6,9	
13	Konečná spotreba verejnej správy; reál. rast	%	4,5	3,9	3,3	3,1	-	3,9	
14	Tvorba hrubého fixného kapitálu; reálny rast	%	9,2	11,9	9,5	7,9	-	8,2	
15	Export tovarov a služieb; reálny rast	%	16,7	12,9	16,6	13,7	-	17,6	
16	Import tovarov a služieb; reálny rast	%	15,2	11,1	17,7	11,4	-	15,2	
Zdroj: Výbor pre makroekonomické prognózovanie (priemer 7 inštitúcií); NBS (Strednodobá predikcia P2Q-2006, apríl 2006);
 OECD (Economic Outlook No. 79; máj 2006);  EK (European Commission Spring 2006 Economic Forecasts); MMF ( WEO, apríl 2006); MF SR	
Parametre ovplyvňujúce životnú úroveň

Z pohľadu bežného občana je dôležité, že udržateľný rast ekonomiky prinesie stabilný rast životnej úrovne v podobe vyšších reálnych miezd a reálnych dôchodkov. V roku 2009 bude podľa prognózy priemerná mzda v národnom hospodárstve reálne vyššia oproti roku 2006 o 12,0%, počet zamestnaných vzrastie o viac ako 3% a reálna spotreba domácnosti sa zvýši o 14,6%.

Komparáciu projekcií expertov Výboru pre makroekonomické prognózy, týkajúcich sa vývoja indikátorov ekonomiky dôležitých z pohľadu bežného občana, t.j. indikátorov, ktoré sú signálom rastu životnej úrovne, prezentuje nasledujúca tabuľka:

Vplyv na občana	
	Inštitúcia	2006	2007	2008	2009	
Rast reálnych miezd *	MF SR	3,1%	3,9%	4,0%	3,7%	
	Výbor	3,3%	3,9%	3,8%	3,8%	
Rast reálnych dôchodkov *	MF SR	2,7%	3,3%	3,1%	1,8%	
	Výbor	2,9%	3,3%	2,9%	1,9%	
Rast zamestnanosti (VZPS)	MF SR	3,5%	1,5%	0,8%	0,8%	
	Výbor	3,4%	1,8%	1,1%	0,8%	
Reálny rast spotreby domácností	MF SR	5,7%	5,3%	4,4%	4,2%	
	Výbor	6,0%	5,7%	5,1%	4,9%	
Pozn.: Výbor – priemer Výboru pre makroekonomické prognózovanie (7 inštitúcií bez MF SR);: rok 2009 – bez NBS
* - počítané cez priemerný rast CPI pri súčasnej legislatíve
Zdroj: Výbor pre makroekonomické prognózy; MF SR	

1.4.	Revízia ročných národných účtov 

ŠÚ SR vypracováva v roku 2006  revízii ročných národných účtov (NÚ) za roky 1995 – 2004 s odhadom pre rok 2005. V máji 2006 boli zverejnené prvé výsledky revízie – v súčasnosti sú dostupné vybrané ukazovatele výrobnej, dôchodkovej a výdavkovej metódy výpočtu HDP za roky 2000 – 2005 v bežných a stálych cenách. Revízia sa zamerala na implementáciu nových metodických postupov vyplývajúcich z nariadení EÚ a odporúčaní Eurostatu. Významnými metodickými zmenami boli najmä zmena bázického roku pre vyjadrenie indikátorov v porovnateľných cenách (z roku 1995 na 2000 a koncom roka 2006 sa budú bude používať už reťazové prepojenie) a alokácia položky FISIM do užívateľských sektorov (nepriamo meraných služieb finančného sprostredkovania), čo zvýšilo najmä spotrebu domácností a vlády. Pred tým bola táto položka vedená v medzispotrebe, a teda podhodnocovala nominálnu úroveň HDP. 

Vplyv  revízie NÚ na HDP a jeho zložky
Revízia priniesla výrazné zvýšenie nominálnych hodnôt pre HDP, spotrebu domácností a vlády. Zároveň došlo aj k úpravám deflátorov jednotlivých položiek a k zvýšeniu reálneho rastu domáceho dopytu v neprospech zahraničného. Avšak celkový reálny rast HDP bol pre roky 2001-2004 znížený len minimálne.  Konkrétne rozdiely medzi revidovanými a pôvodnými údajmi prezentujú nasledujúce tabuľky:

Rozdiel medzi revidovanými a pôvodnými údajmi
(rozdiel medzi hodnotami v bežných cenách, v mld. Sk )	
bežné ceny	2000	2001	2002	2003	2004	2005	
HDP	7,2	10,8	12,8	11,5	29,8	32,3	
Spotreba domácnosti	4,7	6,1	9,8	9,4	15,7	23,4	
Spotreba vláda	3,0	5,8	4,6	9,5	13,0	1,7	
investície	0,0	0,0	0,0	-5,6	-0,1	5,9	
zmena zásob	-0,1	-1,1	0,1	-1,4	3,6	0,9	
čisté exporty	-0,4	-0,1	-1,8	-4,7	-1,3	-2,6	
Štatistická diskrepancia	0,0	0,0	0,0	4,1	-3,7	1,4	
Zdroj: MF SR, ŠÚ SR	

Rozdiel medzi revidovanými a pôvodnými údajmi
(rozdiel v mierach rastu v stálych cenách, v percentných bodoch )	
	2001	2002	2003	2004	2005	
HDP	-0,6 %	-0,5 %	-0,3 %	-0,1 %	0,1 %	
Spotreba domácnosti	0,5 %	-0,3 %	0,9 %	0,3 %	1,4 %	
Spotreba vláda	0,6 %	0,3 %	1,2 %	1,0 %	-1,5 %	
Investície	-1,0 %	0,9 %	-0,8 %	2,5 %	1,4 %	
Príspevok ZO k rastu	-1,3 %	-0,2 %	-1,0 %	-0,1 %	-1,9 %	
Štatistická diskrepancia	0,0	0,0	-0,3	-8,1	-0,3	
Zdroj: MF SR, ŠÚ SR