Obsah

Predkladacia správa

1. Vývoj makroekonomického prostredia
1.1 Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2006
1.2 Makroekonomické rámce zostavenia návrhu rozpočtu na roky 2007 až 2009

2. Východiskový rámec rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009
2.1  Základné predpoklady zostavenia rozpočtu verejnej správy
2.2 Rámec na zostavenie rozpočtu verejnej správy
2.3 Verejný dlh

3. Rozpočtovanie príjmov štátneho rozpočtu
3.1 Rozpočtovanie daňových príjmov
3.2 Akruálne dane pre rozpočet verejnej správy 2007 až 2009
3.3 Porovnanie aktuálneho odhadu daní s rozpočtom verejnej správy na roky 2006 až 2008
3.4 Daňové a odvodové zaťaženie Slovenska v rámci EÚ 25
3.5  Rozpočtovanie iných ako daňových príjmov
3.5.1  Rozpočtovanie nedaňových príjmov
3.5.2 Rozpočtovanie grantov a transferov

4. Rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu

5.  Štátne finančné aktíva
5.1.  Príjmové operácie
5.2.  Výdavkové operácie

6. Štátny rozpočet v metodike ESA 95

Prílohy

1.	Vývoj makroekonomického prostredia 
2.	Rozpočty jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu
3.	Rozpočtové vzťahy SR a EÚ
4.	Rozpočtovanie príjmov a výdavkov ostatných subjektov verejnej správy v metodike ESA 95
5.	Predpokladaný vývoj štátnych záruk v rokoch 2007 až 2009

Predkladacia správa

Predložený návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 vychádza z fiškálneho rámca Rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 a z aktualizovaného Konvergenčného programu Slovenska pre roky 2005 až 2010 z novembra 2005. 

Schodok verejných financií je v roku 2007 rozpočtovaný na úrovni 2,9 % HDP vrátane vplyvu zavedenia kapitalizačného piliera starobného dôchodkového poistenia (vplyv 1,1 % HDP) a  navrhovaná výška schodkov rozpočtu verejnej správy poukazuje na fakt, že navrhovaný rozpočet plní podmienky reformovaného Paktu stability a rastu, podľa ktorého je nevyhnutné znižovať štrukturálny deficit o najmenej 0,5 % ročne, až pokiaľ sa verejné financie nedostanú do takmer vyrovnanej pozície. 

Predložený materiál je postavený na makroekonomických predpokladoch, ktoré potvrdzujú zdravý stav slovenskej ekonomiky. Vláda predpokladá v najbližších troch rokoch dynamický rast hospodárstva na úrovni v priemere  5,9 % ročne, infláciu v intervale 2,0 - 3,1 % a pokles priemernej evidovanej miery nezamestnanosti pod 10 %. Prognózy ministerstva financií sú pritom v porovnaní s predpokladmi medzinárodných aj domácich verejných a súkromných inštitúcií realistické. Súčasný rýchly hospodársky rast je vyvážený, položený na zdravých základoch a je udržateľný. 

Dynamický rast slovenského hospodárstva sa bude prejavovať aj na zlepšovaní životnej úrovne obyvateľov. Rast reálnych miezd sa v nasledujúcich rokoch bude pohybovať na úrovni okolo 4 %, dôchodky by sa mali v najbližšom období zvýšiť  cca o 3,0 % a spotreba domácností vzrastie o 4 – 5 %.   

Realizáciou navrhovaného rozpočtu sa verejné financie výrazne priblížia úrovni, ktorá bude dlhodobo udržateľná. Podiel hrubého verejného dlhu na HDP, ktorý na konci roku 2002 dosahoval  43,3 % HDP klesne do konca roku 2007 na úroveň 32 %. Je možné konštatovať, že vzhľadom na rýchly rast ekonomiky a naopak klesajúci schodok, verejné financie začínajú znižovať finančné bremeno budúcich generácií. 

Realizácia navrhovaného rozpočtu je veľmi dôležitým predpokladom k tomu, aby  Slovensko udržateľným spôsobom naplnilo kľúčové Maastrichtské kritérium – zníženie schodku verejných financií na úroveň troch percent HDP. Po prvýkrát sme splnili toto kritérium na základe skutočného vývoja rozpočtu v roku 2005.   Bez nákladov vzniku kapitalizačného piliera by mal byť tento cieľ splnený aj v roku 2006. Aj napriek  zahrnutiu nákladov penzijnej reformy do schodku rozpočtu verejnej správy od roku 2007 nebude jeho úroveň prekračovať  trojpercentnú úroveň. Z vývoja ekonomiky a zo zámerov hospodárskej politiky vyplýva, že bude možné v roku 2007 splniť aj všetky ostatné Maastrichtské kritériá, a preto Slovensko bude pripravené na zavedenie eura v roku 2009. 

Predpoklad vývoja ekonomiky SR sa nachádza na udržateľnej úrovni celkovej konvergencie (nominálnej, reálnej, štrukturálnej). Rast miezd, spotreby, resp. celkového domáceho dopytu je vyvážený z hľadiska vývoja výkonu ekonomiky SR a vonkajších podmienok. Analýzy doterajšieho vývoja ekonomiky SR naznačujú, že ekonomika Slovenska sa v roku 2005 nachádzala na úrovni svojho potenciálneho produktu. Pre roky 2006 až 2009 sa predpokladá, že na rast celkovej produktivity a potenciálnej zamestnanosti bude pozitívne vplývať prílev investícií a prostriedkov zo štrukturálnych fondov z EÚ. Vplyvom nábehu novej výroby v  roku 2006 a  2007 u dvoch významných producentov v automobilovom sektore a silného celkového rastu ekonomiky by sa celková produkcia ekonomiky mohla dočasne nachádzať mierne nad úrovňou svojho potenciálneho produktu. Mierna kladná medzera by však nemala spôsobiť žiadne vážnejšie nerovnováhy. Od roku 2009 by malo dôjsť k  návratu ekonomiky na úroveň svojho potenciálu. 

Pri posudzovaní návrhu rozpočtu zohráva významnú úlohu štruktúra výdavkov. Čoraz väčšiu úlohu v kvalite verejných financií zohrávajú jednotlivé kapitoly, ktorých kompetencie, ale súčasne aj zodpovednosť, v  rozpočtovom procese postupne narastajú. Je v prvom rade zodpovednosťou kapitol, aby objem výdavkov, ktoré majú vo viacročnom rozpočte k dispozícii, v prvej fáze rozdelili a v druhej fáze aj použili čo najefektívnejším spôsobom tak, aby za peniaze daňových poplatníkov poskytovali verejnosti čo najlepšie služby. 

Pri príprave predloženého návrhu rozpočtu sa významne využívalo programové rozpočtovanie, ktoré by malo byť aj v nasledujúcich rokoch hlavným nástrojom na zefektívňovanie verejných výdavkov a tiež ich transparentnosti. Jednoznačná väzba poskytovaných zdrojov a dosahovaných výsledkov musí byť prítomná vždy pri využívaní verejných zdrojov tak, aby výdavky verejných financií smerovali do oblastí, kde prinesú spoločnosti najväčší prínos. Programové rozpočtovanie výrazne prispelo k transparentnosti štátneho rozpočtu a k informovanosti o tom, do ktorých oblastí smerujú jeho zdroje. Podstatne menší pokrok sa podarilo dosiahnuť pri formulovaní cieľov a ich merateľných ukazovateľov. Väčšina kapitol stále nedokáže alebo nechce jednoznačne a verejne zadefinovať svoje ciele, ktoré by bolo možné konkrétne hodnotiť a aj medzinárodne porovnávať. Verejné financie sa musia čoraz viac zameriavať na dosahované výsledky. Podstatný nemôže byť len objem použitých zdrojov, ale najmä efekty, výsledky, ktoré tieto zdroje dokážu priniesť. 

	Procesom fiškálnej decentralizácie sa zabezpečil pre územnú samosprávu rast objemu finančných prostriedkov a zároveň programovým vyhlásením vlády SR sa vytvára pre územnú samosprávu priestor pre ich zvýšené zapojenie do čerpania finančných prostriedkov z európskych fondov. Vzhľadom na nárast prostriedkov z tejto oblasti je nevyhnutné, aby v rámci územnej samosprávy boli zavedené princípy programového rozpočtovania s cieľom zabezpečenia efektívnosti využitia týchto prostriedkov. 

1. Vývoj makroekonomického prostredia

1.1 Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2006 

Na základe posledného vývoja ekonomiky SR a predpokladov o vývoji vnútorných a vonkajších podmienok (najmä vývoj ekonomík dôležitých obchodných partnerov SR a záujem zahraničných investorov o pôsobenie na Slovensku) možno jednoznačne potvrdiť doterajšie očakávania o pozitívnom smerovaní v hlavných oblastiach ekonomiky SR; slovenská ekonomika bude aj v roku 2006 rásť relatívne vysokým tempom so stabilným základom. 

Podľa aktuálnych predikcií sa oproti roku 2005 zvýši domáci dopyt – tak súkromná spotreba ako aj investície a ďalej sa bude zlepšovať situácia na trhu práce – porastú mzdy aj zamestnanosť. Zvyšujúci sa domáci dopyt je súčasne signálom dobrých podmienok pre ďalší rozvoj celkovej životnej úrovne obyvateľstva. Relatívne vysoký rast pritom neohrozí indikátory rovnovážneho vývoja ekonomiky. Oproti vývoju v roku 2005 by sa mal v roku 2006 znížiť deficit bežného účtu platobnej bilancie SR v dôsledku zlepšenia obchodnej bilancie  ako aj bilancie služieb a bežných transferov; v porovnaní k HDP by sa mala zlepšiť aj bilancia výnosov. Avšak, miera inflácie sa v roku 2006 oproti 2005 prechodne zvýši v dôsledku zvyšovania cien energetických surovín, reflektujúcich vývoj svetových cien. 

Posledná aktualizácia predikcie vývoja ekonomiky SR v roku 2006, založená na údajoch o vývoji v roku 2005 a revízií údajov z národných účtov za roky 2000 – 2005 (podrobnejšie viď prílohu), dokonca naznačuje, že vývoj viacerých indikátorov ekonomiky môže byť ešte lepší, ako sa očakávalo pri zostavovaní rozpočtu pre rok 2006. Vyšší by mal byť rast výkonnosti ekonomiky (nominálne aj reálne hodnoty HDP), rast priemernej nominálnej mzdy, zamestnanosti a nominálnej súkromnej spotreby, reálny rast exportu tovarov a služieb, reálny príspevok čistého zahraničného dopytu k rastu HDP. Naopak, zhoršili sa predpoklady o deficite obchodnej bilancie aj podielu deficitu bežného účtu na HDP. Odhad miery inflácie sa oproti predpokladom v rozpočte na rok 2006 zvýšil o 2 percentuálne body, a to v dôsledku spomenutých úprav regulovaných cien, ktoré boli ohlásené v októbri 2005 a v januári 2006. 

Aktualizácia prognóz na rok 2006	
	Východiská 2006	Rozp. 2006	Aktuálny odhad	
Reálny rast HDP	5,3 %	5,4 %	6,6 %	
HDP v b.c.; mld. Sk	1528,5	1531,4	1623,8*	
Priemerná ročná miera inflácie	2,5 %	2,5 %	4,5 %	
Rast priemernej reálnej mzdy	3,9 %	3,9 %	3.1 %	
Bežný účet/HDP	-4,4 %	-4,7 %	-6,9 %	
Rast zamestnanosti (štatistické zisťovanie)	0,8 %	0,8 %	2,1 %	
*Odhad na rok 2006 bol  ovplyvnený aj revíziou Národných účtov zverejnených 4.mája 2006           Zdroj: MF SR	

1.2 Makroekonomické rámce zostavenia návrhu rozpočtu na roky 2007 až 2009

Revízia makroekonomickej projekcie do roku 2009 je postavená na aktualizovaných údajoch o vývoji v roku 2006 a dôležitých predpokladoch o vývoji vnútorných a vonkajších podmienok ekonomiky SR. Prezentované trendy sú výsledkom iteratívneho procesu zlaďovania fiškálnych, monetárnych a sektorových zámerov, ako aj niektorých expertných odhadov. Ide najmä o posledné odhady vplyvu PZI na rast investícií, zamestnanosti, produkcie, exportu a dovozu v jednotlivých rokoch, ale aj o zmeny v celkových očakávaniach ekonomických subjektov, vo vývoji svetových cien, v konkurencieschopnosti SR v kontexte nových vonkajších podmienok. Na dôležitosti naberá odhad vplyvu procesu prijímania eura  a vstupu SR do eurozóny v súlade s deklarovaným termínom k 1.1. 2009.

Aktualizovaná prognóza do roku 2010 potvrdzuje rovnaké trendy a charakter strednodobého vývoja, ktoré sa predpokladali pri tvorbe viacročného rozpočtu na roky 2006 až 2008 a ktoré sa prezentovali aj pri aktualizácii konvergenčného programu SR do roku 2010 (november 2005), a to:

•	pretrvávajúci, relatívne vysoký rast HDP, ktorý neohrozuje rovnovážny vývoj ekonomiky - nevyvoláva dlhodobejšie inflačné tlaky a riziká pre bežný účet platobnej bilancie (v rokoch 2006 – 2008 možno očakávať výkon ekonomiky mierne nad úrovňou potenciálneho produktu);
•	rast založený na zmenách kvalitatívneho charakteru – na zvyšovaní celkového faktora produktivity a  konkurencieschopnosti, najmä vplyvom pôsobenia zahraničných investícií na zelenej lúke; 
•	rast stimulovaný nielen domácim (spotrebou a investíciami) ale aj zahraničným dopytom, s kladným reálnym príspevkom čistého zahraničného dopytu v celom prognózovanom období;
•	spomalenie miery inflácie po roku 2006 reflektujúcu rovnováhu na trhu a znižovanie vplyvu regulovaných cien a nepriamych daní; inflácia by mala dosiahnuť úroveň vyhovujúcu Maastrichtskému kritériu v roku 2007 avšak ku koncu roka prekročí úroveň inflačného cieľa NBS;
•	reálny rast priemernej mzdy primeraný rastu produktivity práce a vývoju inflácie, ktorý nespôsobuje inflačné tlaky a vytvára predpoklady pre trvalý rast životnej úrovne;
•	od roku 2006 postupné zlepšovanie bilancie bežného účtu (na prechodnom prehĺbení deficitu v roku 2005 sa podpísali najmä zvýšené dovozy tovarov investičného charakteru súvisiace s rozvojom nových výrob v automobilovom priemysle ako aj zvýšená spotreba a zároveň výrazná metodologická zmena vo vykazovaní bilancie výnosov);
•	rast štrukturálnej zamestnanosti, ktorý bude korešpondovať tvorbe nových pracovných príležitostí súvisiacich so zakladaním a rozširovaním výrob (predpokladaný pozitívny vplyv PZI), ale aj s úspešnosťou štrukturálnych reforiem a impulzom, vyplývajúcim z efektívnej alokácie verejných investícií a finančných prostriedkov rozpočtu EÚ (predovšetkým v oblasti infraštruktúry);
•	ďalšie postupné znižovanie miery nezamestnanosti, ktoré bude odrážať viacero faktorov, najmä vytváranie nových pracovných miest, ale aj vývoj ekonomicky aktívneho obyvateľstva – nástup silnejších populačných ročníkov na trh práce a súčasné zvyšovanie veku odchodu do dôchodku;
•	zvýšený príliv fondov EÚ, ktorý podporí investície a čiastočne aj súkromnú a vládnu spotrebu.

Očakávaný vývoj hlavných makroekonomických indikátorov je obsiahnutý v nasledujúcej tabuľke: 

Makroekonomické predpoklady MF SR	
	
Skutočnosť	
Prognóza	
	2003	2004	2005	2006	2007	2008	2009	
HDP (b. c., mld.Sk)	1212,7	1355,3	1472,1	1623,8	1787,7	1912,0	2042,5	
Tempo rastu HDP (s.c., %)	4,2	5,4	6,1	6,6	7,1	5,5	5,1	
Priemerná ročná miera inflácie (%)	8,5	7,5	2,7	4,5	3,1	2,0	2,4	
Produktivita práce (reálny rast, %)	2,3	5,8	4,7	4,5	5,9	4,6	4,2	
Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti (%)	15,2	14,3	11,6	10,6	10,0	9,8	9,3	
Zdroj: MF SR	

Odhady iných inštitúcií

Prezentované očakávania strednodobého vývoja ekonomiky SR predpokladajú udržanie reforiem, ktoré sú impulzom pre zvyšovanie výkonnosti a konkurencieschopnosti ekonomiky SR. Podľa niektorých inštitúcií (členovia Výboru pre makroekonomické prognózovanie, EK, OECD, MMF,...) môžu mať v niektorých aspektoch dokonca výraznejší vplyv na vývoj ekonomiky ako odhaduje MF SR. 

Koncom septembra 2006 sa uskutočnilo  v poradí deviate stretnutie Výboru pre makroekonomické prognózovanie od jeho založenia (začiatok pôsobenia v roku 2004 s cieľom zvýšiť transparentnosť a vierohodnosť  makroekonomických predpokladov rozpočtu, ako aj znížiť riziko tvorby nerealistických a nekonzistentných prognóz), na ktorom sa v súlade s oficiálnym štatútom diskutovala a následne hodnotila aktuálna prognóza MF SR. Výsledok hodnotenia nasvedčuje, že aktualizovanú prognózu MF SR možno vnímať ako realistickú (viď prehľad): 

POSUDZOVANIE PROGNÓZY MFSR  VO VÝBORE PRE PROGNÓZOVANIE	
Člen výboru pre MP	Charakteristika prognózy 	
NBS	realistická	
VÚB	realistická	
SLSP	realistická	
Tatra banka	realistická	
INFOSTAT	prevažne realistická	
ING Bank	realistická	
SAV	realistická 56%, konzervatívna 24%, optimistická 20%	
	Zdroj : Výbor pre makroekonomické prognózovanie  a MF SR 	
Parametre ovplyvňujúce životnú úroveň

Z pohľadu bežného občana je dôležité, že udržateľný rast ekonomiky prinesie aj stabilný rast životnej úrovne v podobe vyšších reálnych miezd,  ale aj reálnych dôchodkov. V roku 2009 bude podľa prognózy priemerná mzda v NH reálne vyššia oproti roku 2006 o 12,0 %, počet zamestnaných vzrastie  o viac ako 3 %  a reálna spotreba domácnosti sa zvýši o 14,6 %.

Komparáciu projekcií expertov Výboru pre makroekonomické prognózy, týkajúcich sa vývoja indikátorov dôležitých z pohľadu bežného občana (a signálov rastu životnej úrovne), prezentuje nasledujúca tabuľka:

Vplyv na občana	
	Inštitúcia	2006	2007	2008	2009	
Rast reálnych miezd *	MF SR	3,1 %	3,9 %	4,0 %	3,7 %	
	Výbor 	3,3 %	3,9 %	3,8 %	3,8 %	
Rast reálnych dôchodkov *	MF SR	2,7 %	3,3 %	3,1 %	1,8 %	
	Výbor	2,9 %	3,3 %	2,9 %	1,9 %	
Rast zamestnanosti (VZPS)	MF SR	3,5 %	1,5 %	0,8 %	0,8 %	
	Výbor	3,4 %	1,8 %	1,1 %	0,8 %	
Reálny rast spotreby domácností 	MF SR	5,7 %	5,3 %	4,4 %	4,2 %	
	Výbor	6,0 %	5,7 %	5,1 %	4,9 %	
Pozn.: Výbor – priemer Výboru pre makroekonomické prognózovanie (7 inštitúcií bez MF SR);: rok 2009 – bez NBS
* - počítané cez priemerný rast CPI
Zdroj: Výbor pre makroekonomické prognózovanie; MF SR	

2. Východiskový rámec rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009
2.1  Základné predpoklady zostavenia rozpočtu verejnej správy 

	Hlavným cieľom fiškálnej politiky je podporovať rast ekonomiky, smerovať k dlhodobo udržateľnej pozícii verejných financií, čím sa naplnia Maastrichtské kritériá. Vychádzajúc z týchto zámerov a ekonomických podmienok, rámec rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 je zostavený tak, aby schodok rozpočtu verejnej správy,  vyjadrený v metodike ESA 95, bol vrátane vplyvu zavedenia kapitalizačného piliera starobného dôchodkového poistenia v roku 2007 na úrovni 2,9 % HDP. 

Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 je zostavený na platných, resp. vládou schválených legislatívnych predpisoch, nadväzuje na fiškálny rámec rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 a je v ňom premietnutá aktualizácia makroekonomických ukazovateľov a príjmov.

Rámec na zostavenie rozpočtu verejnej správy zachytáva realizované, resp. pripravované zmeny v niektorých subjektoch verejnej správy. Jednou z dôležitých zmien je ukončenie realizácie projektu oddlženia zdravotníckych zariadení a zdravotných poisťovní spoločnosťou Veriteľ, a. s., ktorá dňom 1. 2. 2006 vstúpila do likvidácie a k jej výmazu z obchodného registra došlo 8. 7. 2006.  

Dôležitá zmena nastala v činnosti Slovenskej konsolidačnej, a. s. (ďalej len SK, a. s.), ktorá v rámci vládou schválenej koncepcie vymáhania pohľadávok sektora verejnej správy sústreďuje svoju činnosť na správu a vymáhanie pohľadávok, ktoré prevzala v rokoch 2005 a 2006 do svojho portfólia z daňových a colných úradov a zo spoločnosti Veriteľ. Pohľadávky pochádzajúce z procesu reštrukturalizácie bánk predpokladá SK, a. s. vysporiadať do konca roka 2006, okrem právne komplikovaných prípadov. Cieľom SK, a. s., v súlade s prijatou koncepciou, je od roku 2007 vykonávať mandátnu správu pohľadávok inštitúcií sektora verejnej správy, a to daňových a colných úradov, Sociálnej poisťovne, Všeobecnej zdravotnej poisťovne a Spoločnej zdravotnej poisťovne. Pohľadávky v mandátnej správe by už neprechádzali do jej majetku (aktív) a SK, a. s. by sa tak pretransformovala na špecializovanú reštrukturalizačnú agentúru. Na základe tejto zásadnej zmeny charakteru jej činnosti predpokladáme, že Štatistický úrad SR v zmysle metodiky ESA 95 vyradí SK, a. s. po roku 2006 zo sektora verejnej správy.

Zákonom č. 238/2006 Z. z. o Národnom jadrovom fonde na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi (zákon o jadrovom fonde) a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa Štátny fond likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi  s účinnosťou od 1. 7. 2006 transformoval na Národný jadrový fond. 

2.2 Rámec na zostavenie rozpočtu verejnej správy 

	Nižšie uvedená tabuľka poskytuje prehľad o základných parametroch fiškálneho rámca, a to o konkrétnych výškach schodku štátneho rozpočtu v metodike ESA 95 v jednotlivých rokoch zostavovaného rozpočtu a predpokladanom vývoji hospodárenia ostatných subjektov verejnej správy. Zároveň poukazuje na skutočnosť, že pripravovaný rozpočet verejnej správy na roky 2007 až 2009 s plánovanými schodkami na úrovni 2,9  %, 2,4 % a 1,9 % HDP plní podmienky reformovaného Paktu stability a rastu.

Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 v metodike ESA 95 je nasledovný: 

 (v mil. Sk)  	2006	2007	2008	2009	
 Štátny rozpočet	-68 960,8	-32 171,4	-48 624,5	-43 938,0	
Ostatné subjekty rozpočtu VS spolu	24 552,5	-20 386,7	1 971,7	4 314,1	
Rozpočet VS spolu 	-44 408,3	-52 558,1	-46 652,8	-39 623,9	
Podiel RVS v % na HDP *	-2,9	-2,9	-2,4	-1,9	
HDP v  b. c. v mld. Sk	1 531,4	1 787,7	1 912,0	2 042,5	
					
Očakávaný dopad II. piliera	-20 200,4	-20 198,8	-22 498,2	-25 012,4	
Podiel dopadu II. piliera v % na HDP	-1,3	-1,1	-1,2	-1,2	
Poznámka:  Pri rozpočte VS  znamienko (+) znamená prebytok, znamienko (-) schodok
* Podiel RVS v % na HDP v roku 2006 je uvedený bez vplyvu  zavedenia kapitalizačného piliera starobného dôchodkového poistenia, v rokoch 2007 až  2009 je vrátane vplyvu  zavedenia kapitalizačného piliera starobného dôchodkového poistenia
	
	Výrazný vplyv na deficit rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 95 majú v rozpočtoch ostatných subjektov verejnej správy najmä Fond národného majetku Slovenskej republiky a Sociálna poisťovňa.

	Zhoršenie hospodárenia ostatných subjektov verejnej správy v roku 2007 oproti predchádzajúcemu obdobiu je spôsobené hlavne predpokladaným prevodom prostriedkov  z Fondu národného majetku Slovenskej republiky v objeme 22,2 mld. Sk do štátnych finančných aktív. Táto transakcia má zároveň pozitívny vplyv na hospodárenie štátneho rozpočtu v metodike ESA 95, ktorého súčasťou sú aj štátne finančné aktíva. Druhým výrazným vplyvom je schodkové hospodárenie vyšších územných celkov vo výške 1,0 mld. Sk a Sociálnej poisťovne na úrovni 1,9 mld. Sk, ako aj zníženie prebytku v Štátnom fonde rozvoja bývania o 0,4 mld. Sk. Mierne negatívny vplyv má schodkové hospodárenie Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, Environmentálneho fondu a Slovenského pozemkového fondu. Ostatné nespomínané subjekty verejnej správy majú pozitívny, resp. neutrálny vplyv na celkové hospodárenie ostatných subjektov verejnej správy. 

	Hospodárenie ostatných subjektov verejnej správy na roky 2008 a 2009 vykazuje prebytok a udrží sa na  úrovni približne 2,0 až 4,3 mld. Sk. Návrhy rozpočtov ostatných subjektov verejnej správy tvoria prílohu č. 4 tohto materiálu. 

	Schodok štátneho rozpočtu podľa metodiky ESA 95 z vyššie uvedenej tabuľky je pretransformovaný  pomocou modifikujúcich faktorov na hotovostné saldo. Takto získaný schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe a odhadované hotovostné príjmy štátneho rozpočtu spolu vytvárajú priestor pre rozpočtovanie výdavkov. 

Rámec štátneho rozpočtu
  (v mld Sk)	2006 	2007	2008	2009	
Schodok štátneho rozpočtu v metodike ESA 95	-69,0	-32,2	-48,6	-43,9	
Modifikujúce faktory 	-11,5	6,7	-25,2	-30,2	
Schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe	-57,5	-38,9	-23,4	-13,7	
Príjmy štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe	272,7	308,1	326,3	352,4	
Výdavky štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe	330,2	347,0	349,7	366,1	

	Celkovú pozitívnu hodnotu modifikujúcich faktorov štátneho rozpočtu v roku 2007 tvorí predovšetkým pozitívny vplyv salda rozpočtových operácií štátnych finančných aktív (spôsobený hlavne prijatým transferom z FNM SR v objeme 22,2 mld. Sk), medziročná zmena stavu pohľadávok EÚ a časové rozlíšenie daňových príjmov. Vplyv časového rozlíšenia platených a prijatých úrokov štátneho dlhu je negatívny. V rokoch 2008 a 2009 sa na negatívnom vplyve modifikujúcich faktorov podieľa hlavne saldo rozpočtových operácií štátnych finančných aktív a časové rozlíšenie platených a prijatých úrokov štátneho dlhu. Podrobnú identifikáciu modifikujúcich faktorov štátneho rozpočtu obsahuje časť 6. Štátny rozpočet v metodike ESA 95.

Na základe stanovených parametrov fiškálneho rámca, hospodárenia ostatných subjektov verejnej správy a stanovenia rámca štátneho rozpočtu je možné definovať nasledujúce základné parametre vývoja verejných financií. 
Rámec rozpočtu verejnej správy
(v mld Sk; v metodike ESA 95 na konsolidovanej báze)	2006 	2007	2008	2009	
Príjmy verejnej správy 	564,0	601,7	630,9	672,8	
Príjmy verejnej správy (v % na HDP)	36,8	33,7	33,0	32,9	
Výdavky verejnej správy	608,4	654,3	677,6	712,4	
Výdavky verejnej správy (v % na HDP)	39,7	36,6	35,4	34,9	
Schodok/prebytok verejnej správy 	-44,4	-52,6	-46,7	-39,6	
Schodok verejnej správy (v % na HDP)	-2,9	-2,9	-2,4	-1,9	
2.3 Verejný dlh

Podľa odhadov MF SR hrubý verejný dlh poklesne v rokoch 2006 až 2009 z úrovne 33,1 % HDP na úroveň 29,7 % HDP. Verejný dlh je z 97 % tvorený štátnym dlhom a tento pomer sa nezmení ani v prognózovanom období. Zvyšok tvorí dlh ostatných subjektov verejnej správy.

Hrubý verejný dlh (mil. Sk) 	
	2005 E	2006 F	2007 F	2008 F	2009 F	
Verejný dlh (mil. Sk)	507 428	537 883	569 003	593 390	606 164	
  - štátny dlh	489 879	520 123	550 435	572 873	585 589	
     z toho  štátne záruky	29 879	22 568	14 016	13 034	12 052	
  - dlh ostatných zložiek verejnej správy	17 549	17 760	18 567	20 516	20 575	
Verejný dlh (% HDP)	34,5	33,1	31,8	31,0	29,7	

Pokračujúca fiškálna konsolidácia a zdravý ekonomický rast sú dôležitými ekonomickými faktormi stabilizácie dlhu. Odhad výšky verejného dlhu na roky 2006 až 2009 však ovplyvňuje hlavne predpokladaný vývoj vo verejných financiách. 

Vplyvy na verejný dlh (mil. Sk)	
	2006 F	2007 F	2008 F	2009 F	
Schodok ŠR na hotovostnom princípe	37 555	38 864	23 420	13 698	
Úvery obcí, VÚC, PO a SP	211	808	1 949	59	
Splátky štátnych záruk	-7 311	-8 552	-982	-982	
Spolu (medziročná zmena verejného dlhu)	30 455	31 120	24 387	12 774	
Plusové položky zvyšujú verejný dlh k 31.12. príslušného roku, mínusové položky znižujú dlh.

Vývoj verejného dlhu bude ovplyvňovaný predovšetkým schodkom štátneho rozpočtu. Z ostatných subjektov verejnej správy budú v sledovanom období k nárastu dlhu prispievať aj prijaté úvery obcí a VÚC (najmä úver Prešovského a Košického VÚC od Európskej investičnej banky na infraštruktúru). Vplyv ostatných subjektov verejnej správy bude minimálny.

Najmä v rokoch 2006 a 2007 bude mať na vývoj verejného dlhu výrazne pozitívny vplyv splácanie rizikových úverov krytých štátnou zárukou. V roku 2006 sa týmto spôsobom splatia úvery so štátnou zárukou za Vodohospodársku výstavbu. V nasledujúcich rokoch sa budú realizovať rizikové záruky len za Železnice SR.

K 31. 12. 2005 si pri zabezpečovaní zdrojov na financovanie priebežného schodku požičala Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity peniaze zo Štátnej pokladnice vo výške 77 070 mil. Sk. Táto suma výrazne prispela k zníženiu hrubého dlhu v roku 2005. Prognóza výšky verejného dlhu na roky 2006 až 2009 je postavená na predpoklade, že výška zdrojov používaných zo Štátnej pokladnice na krytie štátneho dlhu sa počas uvedeného obdobia nebude meniť a zostane na úrovni roka 2005. To znamená, že výpožičky nebudú v prognózovanom období vplývať na zmenu hrubého verejného dlhu. V skutočnosti sa stav výpožičiek zo Štátnej pokladnice môže meniť v závislosti od vývoja likvidity v Štátnej pokladnici a meniacich sa potrieb štátneho dlhu, ktoré nie je možné presne odhadnúť.
 
Možné riziko pre vývoj verejného dlhu predstavuje rast úrokových sadzieb v tomto a nasledujúcich rokoch. Od marca Národná Banka Slovenska postupne zvýšila svoju základnú úrokovú sadzbu (sadzba pre dvojtýždňové REPO tendre) z historicky najnižšej úrovne 3,0 % na súčasných 4,75 %. Zvýšenie základnej sadzby sa automaticky premieta do vyšších trhových úrokových sadzieb, čím sa zvyšuje potreba zdrojov na krytie verejného dlhu.

3. Rozpočtovanie príjmov štátneho rozpočtu

Príjmy štátneho rozpočtu tvoria daňové príjmy, nedaňové príjmy a granty a transfery. Podiel daňových príjmov na celkových príjmoch štátneho rozpočtu v rozpočtovom rámci 2007 až 2009 predstavuje v roku 2007 úroveň 79,6 %, v roku 2008 úroveň 80,2 % a v roku 2009 úroveň 79,2 % Druhým najvýznamnejším príjmom štátneho rozpočtu sú transfery, ktoré predstavujú najmä príjmy prostriedkov z rozpočtu Európskej únie. Vývoj nedaňových príjmov závisí od vývoja príjmov jednotlivých rozpočtových kapitol.

Štruktúru jednotlivých príjmov štátneho rozpočtu vyjadruje nasledovná tabuľka: 

(v mil. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Daňové príjmy	215 657	245 302	261 654	279 009	
Nedaňové príjmy	14 966	19 555	16 688	16 585	
Granty a transfery	42 094	43 207	47 942	56 837	
 	
SPOLU	272 717	308 064	326 285	352 431	

3.1 Rozpočtovanie daňových príjmov

Legislatívne predpoklady

Makroekonomické predpoklady uvedené v predchádzajúcej časti tohto dokumentu boli základom pre vypracovanie aktuálnych prognóz daňových príjmov verejnej správy na roky 2007 až 2009. Prognózy vychádzajú z platnej legislatívy, pričom oproti schválenému rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 došlo k viacerým zmenám. Väčšina legislatívnych zmien odráža daňovú politiku novej vlády. Niektoré legislatívne zmeny oproti schválenému rozpočtu však iniciovala ešte predchádzajúca vláda. V porovnaní s rozpočtom verejnej správy na roky 2006 až 2008 sa zmeny týkajú najmä daní z príjmov, DPH, spotrebných daní na tabakové výrobky a minerálne oleje. 

Kvantifikácia dopadu legislatívnych a iných zmien na rozpočet verejnej správy (ESA 95, mil. Sk)	
	2007	2008	2009	
Dopad na príjmy spolu	-2 222	-2 398	-3 994	
Daň z príjmov	-289	527	537	
 - DPFO zo závislej činnosti	-433	311	182	
 - DPFO z podnikania	122	100	81	
 - DPPO	222	222	222	
 - Daň z príjmov vyberaná zrážkou	-200	-106	52	
DPH	-2 799	-2 968	-3 155	
Spotrebné dane	866	43	-1 376	
Dopad na výdavky spolu	-629	-698	-1 021	
Zrušenie 2% asignácie dane z DPPO	-629	-698	-1021	
DOPAD NA VEREJNÚ SPRÁVU SPOLU	-1 593	-1 700	-2 973	

Na výnos dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti bude mať vplyv schválenie indexácie sumy daňového bonusu na dieťa podľa rastu sumy životného minima. Tento princíp sa začne uplatňovať od úpravy životného minima v roku 2007. To bude mať oproti schválenému rozpočtu na rok 2006 až 2008 negatívny dopad približne 433 mil. Sk v roku 2007. Ďalšou zmenou je úprava výšky základnej odpočítateľnej položky na daňovníka. Navrhovaná zmena zákona predpokladá postupné znižovanie základnej odpočítateľnej položky v prípade, že ročný základ dane daňovníka prekročí výšku 100-násobku výšky platného životného minima. Od určitej výšky príjmu si tak daňovník už nebude môcť uplatniť základnú odpočítateľnú položku. Vo väzbe na túto zmenu sa upravili podmienky aj pre uplatnenie odpočítateľnej položky na manželku (manžela). Podobne ako v prvom prípade aj tu dochádza od konkrétnej výšky príjmu k postupnému zrušeniu odpočítateľnej položky.

Daň z príjmov fyzických osôb – závislá činnosť (ESA 95, mil. Sk)	
	2007	2008	2009	
Daňový bonus na dieťa	-433	-651	-850	
Klesajúca základná odpočítateľná položka	0	962	1032	
SPOLU	-433	311	182	

Daň z príjmov fyzických osôb z podnikania je ovplyvnená rovnako ako daň z príjmov zo závislej činnosti úpravou daňového bonusu a úpravou odpočítateľných položiek. Okrem týchto zmien dochádza k zjednoteniu výšky paušálnych výdavkov pre všetkých živnostníkov na úroveň 40 % ich príjmov.
 
Daň z príjmov fyzických osôb – podnikanie (ESA 95, mil. Sk)	
	2007	2008	2009	
Daňový bonus na dieťa	-51	-76	-100	
Klesajúca základná odpočítateľná položka	160	163	167	
Zjednotenie paušálnych výdavkov na 40%	13	13	14	
SPOLU	122	100	81	

V súčasnosti sú od dane oslobodené niektoré príjmy neziskových organizácií, ak v príslušnom zdaňovacom období nepresiahli sumu 300 000 Sk. Zrušenie tohto oslobodenia zvýši výnos dane z príjmov právnických osôb o 222 mil. Sk ročne. 

Daň z príjmov právnických osôb (ESA 95, mil. Sk)	
	2007	2008	2009	
Zrušenie oslobodenia pre neziskové organizácie	222	222	222	

Výnos dane z príjmov vyberanej zrážkou bude ovplyvnený zavedením zdaňovania výnosov plynúcich podielnikom z podielových listov pri ich výplate správcovskou spoločnosťou. Táto legislatívna úprava sa začne uplatňovať od 1.1.2007 a oproti schválenému rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 prinesie v roku 2007 do rozpočtu približne 215 mil. Sk. Zrážková daň bude negatívne ovplyvnená rozpočtovou zmenou, ktorá súvisí so zrušením úročenia finančných prostriedkov na termínovanom účte dôchodkovej reformy. Touto zmenou sa výnos v roku 2007 zníži o 415 mil. Sk. V ďalších rokoch sa bude negatívny dopad zmenšovať z dôvodu čerpania prostriedkov termínovaného účtu dôchodkovej reformy.

Daň z príjmov vyberaná zrážkou (ESA 95, mil. Sk)	
	2007	2008	2009	
Zavedenie zrážkovej dani na výnosy z podielových fondov FO	215	205	158	
Zrušenie úročenia prostriedkov na dôchodkovú reformu	-415	-311	-106	
SPOLU	-200	-106	52	

V prípade dane z pridanej hodnoty dôjde od 1.1. 2007 k zavedeniu zníženej sadzby DPH vo výške 10 % na lieky a vybrané zdravotnícke tovary, čo bude mať v roku 2007 negatívny dopad na výnos dane vo výške 2 799 mil. Sk.

Daň z pridanej hodnoty (ESA 95, mil. Sk)	
	2007	2008	2009	
Zníženie sadzby dane na lieky a vybrané zdravotnícke tovary (10 %) 	-2 799	-2 968	-3 155	

Prognóza spotrebných daní bola ovplyvnená viacerými zmenami. V prípade spotrebnej dane z tabakových výrobkov došlo v konečnom dôsledku ku schváleniu inej sadzby dane z cigariet ako sa predpokladalo pri prognóze daňových príjmov pre rozpočet verejnej správy na roky 2006 až 2008. Zmena štruktúry sadzby dane bude mať negatívny dopad na daňové príjmy v roku 2007 v sume 200 mil. Sk.

Sadzba dane z cigariet od 1. 1. 2006	
	Rozpočet 2006 až 2008	Schválené sadzby	
Špecifická časť dane (Sk/ks)	1,29	1,10	
Percentuálna časť dane (% z MOC)	19,0	23,0	
Minimálna sadzba dane (Sk/ks)	1,90	1,70	

Napriek zvýšeniu sadzieb spotrebnej dane z cigariet k 1.1. 2006 Slovensko stále  nedosahuje minimálnu úroveň daňového zaťaženia cigariet požadovanú v členských krajinách EÚ. Zvýšenie sadzieb k 1.1. 2006 síce postačuje na splnenie kritérií pre rok 2006 a pravdepodobne aj pre rok 2007, v roku 2008 a 2009 je však potrebné zvýšiť sadzby opätovne. Keďže miera daňového zaťaženia je do veľkej miery ovplyvnená najpredávanejšou cenovou kategóriou, je v súčasnosti obtiažne mieru zvýšenia sadzieb odhadnúť. Odhad dopadu zvýšenia sadzieb na daňové príjmy je  postavený na dostupných údajoch za rok 2005 a 2006 a predpoklade, že subjekty pôsobiace na cigaretovom trhu sa pred začiatkom účinnosti nových sadzieb predzásobia. Zvýšenie sadzieb k 1.1.2008 preto bude mať pozitívny vplyv na príjmy verejnej správy už v roku 2007 vo výške 2,1 mld. Sk a v roku 2008 na úrovni 1,3 mld. Sk. Zvýšenie sadzieb k 1.1. 009 dodatočné príjmy neprinesie, keďže subjekty sa predzásobili na konci roka 2008. Posunutá účinnosť nových sadzieb sa na výnose spotrebných daní naplno prejaví až od roku 2010. 

Vláda Slovenskej republiky dňa 10. novembra 2004 vzala na vedomie materiál „Návrh implementácie smernice 2003/30/ES o podpore využívania biopalív v doprave v podmienkach SR“. Na základe uznesenia k tomuto materiálu vypracovalo Ministerstvo hospodárstva SR „Národný program rozvoja biopalív“. Hlavným cieľom tohto materiálu bolo vypracovať stratégiu zavádzania alternatívnych zdrojov motorových palív (biopalív), ktoré by nahradili časť klasických palív. Jednou z foriem podpory biopalív je aj daňové zvýhodnenie, ktoré bude mať negatívny dopad na výnos spotrebnej dane z minerálnych olejov. Konkrétnu podobu o používaní týchto biopalív v praxi prinieslo až nariadenie vlády z apríla 2006 (246/2006 Z.z., účinnosť od 1.5.2006), ktoré stanovilo minimálne množstvo biopalív v motorových benzínoch a nafte uvádzaných na trh Slovenskej republiky. Podľa informácií MF SR niektorí výrobcovia začnú koncom roka 2006 primiešavať daňovo zvýhodnené prímesy do benzínov a nafty, čo spôsobí výpadok príjmov zo spotrebnej dane vo výške 1,0 mld. Sk v roku 2007.
 
Spotrebné dane (ESA 95, mil. Sk)	
	2007	2008	2009	
Zmena sadzby dane z cigariet oproti pôv. návrhu	-200	-217	-232	
Zvýšenie sadzby dane z cigariet 	2 072	1 311	-49	
Oslobodenie od spotrebnej dane -  biopalivá	-1 006	-1 051	-1 095	
SPOLU	866	43	-1 376	

Okrem vyššie uvedených zmien sa predpokladá v roku 2007 a 2008 zníženie výšky asignácie zo zaplatenej dane z príjmov právnických osôb z 2 % na 0,5 %, pričom od roku 2009 bude možnosť asignácie dane pre právnické osoby úplne zrušená. Táto legislatívna zmena nezvyšuje daňové príjmy verejnej správy, ale znižuje jej výdavky, pričom dopad na rozpočet verejnej správy je pozitívny vo výške 629 mil. Sk v roku 2007, 698 mil. Sk v roku 2008 a 1,0 mld. Sk v roku 2009.

Daň z príjmov právnických osôb – výdavky podľa metodiky ESA95 (ESA 95, mil. Sk)	
 	2007	2008	2009	
Zníženie/zrušenie 2 % asignácie z DPPO	-629	-698	-1021	

V súvislosti so vstupom do EÚ sa Slovenská republika zaviazala prijať smernicu, ktorá rozširuje okruh predmetov zdanenia o energetické výrobky (zemný plyn na vykurovanie, pevné palivá) a elektrinu. Podľa tejto smernice musí Slovenská republika zdaňovať tieto komodity na úrovni minimálne 50 % relevantnej minimálnej sadzby dane uplatňovanej v EÚ najneskôr k 1. 1. 2007. V súčasnosti ešte prebieha príprava samostatného zákona o spotrebnej dani z elektriny, uhlia a zemného plynu, a preto aktuálna prognóza daňových príjmov nepočíta so žiadnymi príjmami z týchto nových daní. 

Aktuálna prognóza na roky 2007 až 2009 zohľadňuje okrem makroekonomického rámca a legislatívy aj dosiahnutú skutočnosť hotovostného výnosu daní za rok 2005 a odhad na rok 2006. Okrem toho sú k dispozícii údaje za rok 2005 v metodike ESA 95, ktoré najmä pri dani z príjmov fyzických osôb z podnikania a dane z príjmov právnických osôb predstavujú základ pre prognózu na nasledujúce roky. 

Súčasný návrh rozpočtu verejnej správy je špecifický v tom, že prognóza daňových príjmov odráža priority a ciele novej vlády. Medzi najvýznamnejšie zmeny uskutočnené novou vládou patrí zavedenie zníženej sadzby DPH na lieky a vybrané zdravotnícke tovary, úprava spôsobu výpočtu odpočítateľných položiek pri dani z príjmov FO, zrušenie niektorých nesystémových prvkov v daňovom systéme ako boli oslobodené príjmy neziskových organizácií alebo poukazovanie 2 % zaplatenej dane DPPO. S výnimkou vyššie spomínaných legislatívnych úprav už nedochádza k iným jednorázovým vplyvom v súvislosti s daňovou reformou alebo vstupom SR do EÚ. Výnimkou je efekt predzásobenia, ktorý sa vyskytuje u spotrebných daní.

Prognóza daňových príjmov MF SR bola podrobená hodnoteniu v rámci Výboru pre daňové prognózy. Šieste riadne zasadnutie Výboru sa konalo 2. 10. 2006 a výsledkom je celkové hodnotenie charakteru definitívnej prognózy MF SR na základe stanoveného kritéria. Strednodobá prognóza daňových príjmov a sociálnych odvodov MF SR bola všetkými členmi Výboru označená ako realistická. 

Odhad jednotlivých daní

Výnos dane z príjmu zo závislej činnosti je ovplyvnený vývojom zamestnanosti a rastom miezd. Od 1.1. 2006 sa výška daňového bonusu zvýšila zo 450 Sk na 540 Sk mesačne na každé nezaopatrené dieťa pre jedného zo zamestnaných rodičov. Zároveň sa zákonom stanovilo, že daňový bonus na dieťa sa bude indexovať rastom životného minima podľa kalendárnych mesiacov, pričom prvýkrát sa tento postup bude aplikovať v roku 2007. Znamená to, že na rozdiel od nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka, ktorá sa mení vždy            k 1. januáru roka, výška daňového bonusu na dieťa sa bude meniť vždy od toho mesiaca, kedy sa mení životné minimum. Nezdaniteľná časť základu dane na daňovníka a nepracujúcu manželku je definovaná ako             19,2-násobok životného minima platného k 1. januáru príslušného roku, pričom predpokladané zmeny v zákone od  1.1. 2007 budú postupne pre určité skupiny znižovať výšku týchto odpočítateľných položiek v závislosti od ich výšky príjmu. Pre účely odhadov sa  životné minimum od roku 2007 indexovalo rastom spotrebiteľských cien. 

Priaznivo sa vyvíjajúce makroekonomické prostredie, ako i podmienky na podnikanie by mali pozitívne ovplyvniť výnos dane z príjmov fyzických osôb z podnikania. Prechod na novú metodiku akrualizácie daní a vyššie spomenuté legislatívne zmeny by mali mať za následok zvýšenie celkovej prognózy dane.

Rast základne v roku 2005 sa automaticky premietol do výnosu dane z príjmov právnických osôb v roku 2006 ako i do nasledujúceho obdobia. Pretrvávajúci vysoký hospodársky rast by sa mal podpísať pod výnos dane v roku 2007. Postupné znižovanie objemu daňových úľav schválených v minulosti výraznejšie zrýchli výnos dane v roku 2008 a následne aj v roku 2009. Prechod na novú metodiku ESA 95 a vyššie uvedené legislatívne zmeny budú ďalšími faktormi, ktoré pozitívne ovplyvnia výnos dane. Riziko pre ďalšie obdobie predstavujú ceny energií, ktoré by sa mohli v dôsledku regulácie týchto cien negatívne odraziť na ziskovosti podnikov.
 
Neistotou pri prognóze daní z príjmov fyzických a právnických osôb je možnosť daňovníkov poukázať 2% zo zaplatenej dane na osobitné účely (verejnoprospešné aktivity mimovládnych neziskových organizácií). V roku 2005 sa hotovostný výnos daní z tohto dôvodu znížil o 930 mil. Sk a do konca roka 2006 očakávame, že suma prostriedkov na verejnoprospešný účel dosiahne 1 106 mil. Sk. S účinnosťou od 1.1. 2007 sa zníži suma asignácie dane pre právnické osoby z 2 % na 0,5 % a od 1.1. 2009 táto možnosť pre právnické osoby definitívne zanikne, čo bude mať za následok zníženie výdavkov verejnej správy podľa metodiky ESA 95. 

Výnos dane z príjmov vyberanej zrážkou bude v rokoch 2007 až 2009 mierne rásť. Pozitívne bude ovplyvnený predpokladaným nárastom úrokových mier, stabilným podielom úspor na disponibilných príjmoch obyvateľstva a zavedením zrážkovej dane na vyplatené výnosy z podielových listov. V roku 2007 sa predpokladá najmenší medziročný nárast výnosu v rozpočtovanom období z dôvodu najväčšieho dopadu zrušenia úročenia prostriedkov na termínovanom účte dôchodkovej reformy.

Pri dani z pridanej hodnoty je očakávaný výnos v súlade s predpokladaným rastom spotrebných výdavkov domácností, výdavkov verejného sektora na tovary a služby a výdavkov vlády na investície. Na výnos negatívne vplýva zavedenie zníženej 10 %-nej sadzby na lieky a vybrané zdravotnícke tovary. 

Rast spotrebných daní v metodike ESA 95 bude v súlade s tempom rastu spotreby domácností v stálych cenách. V roku 2007 sa očakáva vyšší medziročný nárast výnosu dane z dôvodu predpokladaného poklesu výnosu spotrebnej dane z tabakových výrobkov a spotrebnej dane z liehu v roku. Zvýšenie spotrebnej dane z cigariet a z liehu od 1.1. 2006 viedlo k veľkému predzásobeniu týmito produktami koncom roka 2005, čím dôjde k výpadku príjmov v roku 2006 minimálne v sume 4,7 mld. Sk. Plná účinnosť nových sadzieb sa tak prejaví až v roku 2007. Efekt predzásobenia sa zatiaľ nepodarilo legislatívne ošetriť, preto aj aktuálna prognóza daní predpokladá predzásobenie pred zvyšovaním sadzieb dane z cigariet v roku 2008 a v roku 2009. Výnos spotrebných daní je preto v roku 2007 pozitívne ovplyvnený sumou 2,1 mld. Sk, v roku 2008 sa predpokladá nulový dopad z predzásobenia (predzásobenie na konci roka 2008 vykompenzuje výpadok príjmov z predzásobenia koncom roka 2007) a v roku 2009 očakávame negatívny dopad v sume 49 mil. Sk. Veľkosť predzásobenia závisí predovšetkým od postoja a finančných možností subjektov na cigaretovom trhu, ktoré MF SR nevie ovplyvniť. Odhad predzásobenia na rok 2007 je preto konzervatívny v porovnaní so skúsenosťami v roku 2005. Negatívne na výnos dane bude vplývať daňové zvýhodnenie biopalív, ktoré môže výraznym spôsobom zasiahnuť do predpokladaného výnosu spotrebnej dane z minerálnych olejov a predstavuje aj najväčšie riziko odhadu. Odhadovaný dopad na roky 2007 je nad úrovňou 1,0 mld. Sk.
	
Podľa zákona o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady, ktorý upravuje daň z nehnuteľností, dane za špecifické služby a daň z motorových vozidiel, stanovenie výšky sadzieb daní majú v kompetencii jednotlivé obce (daň z nehnuteľností a dane za špecifické služby) a VÚC (daň z motorových vozidiel). Odhad MF SR u týchto daní je preto len indikatívny, subjekty samosprávy si zostavujú vlastné rozpočty. 

Odhad výnosu ostatných daní je tvorený odhadom výnosov z podielu na vybratých finančných prostriedkoch EÚ, z úhrad za dobývací priestor a z úhrad za uskladňovanie plynov alebo kvapalín a odhadom výnosu majetkových daní plynúcich do štátneho rozpočtu. Výnos z podielu na vybratých finančných prostriedkoch je tvorený 25 % zo sumy vlastných tradičných zdrojov EÚ pripadajúcich na dovozné clo a poľnohospodárske poplatky, ostávajúcich 75 % plynie priamo do rozpočtu EÚ. Výnos dane z úhrad za dobývací priestor sa v rokoch 2007 až 2009 očakáva vo výške 4 mil. Sk, pričom polovica výnosu dane sa každoročne prevedie do rozpočtu obcí. Výnos dane z úhrad za uskladňovanie plynov alebo kvapalín je príjmom Environmentálneho fondu. Výnos tejto dane sa očakáva v rokoch 2007 až  2009 vo výške okolo 17 mil. Sk. 

Daň z prevodu a prechodu nehnuteľností bola posledná majetková daň plynúca do štátneho rozpočtu a k 1.1. 2005 bola zrušená. Naďalej však plynú do štátneho rozpočtu dobiehajúce platby nielen z dane z prevodu a prechodu nehnuteľností, ale aj z daní z dedičstva a darovania, ktoré boli zrušené už k 1.1. 2004. V roku 2005 prišlo do štátneho rozpočtu z týchto daní 966 mil. Sk, do konca roka 2006 očakávame výnos v celkovej sume 247 mil. Sk. V nasledujúcich rokoch  sa už s výnosom z týchto daní pre rozpočet neuvažuje.

Kvantifikácia daňových príjmov

Celkové daňové príjmy verejnej správy v metodike ESA 95 rastú zdravým tempom v súlade s rastom ekonomiky. S výnimkou roka 2006 sa prognóza daní v metodike ESA 95 približuje predpokladanému hotovostnému plneniu, čo vyplýva predovšetkým zo stabilizácie daňového systému po uskutočnenej daňovej reforme a z prechodu na novú metodiku vykazovania akruálnych daní. 

Medzi hlavné riziká prognózy patrí ziskovosť podnikov a cena ropy. Tradične veľmi volatilná a najťažšie predikovateľná je daň z príjmov právnických osôb, u ktorej je riziko odhadu najvyššie. Aj keď sa zatiaľ vysoké ceny ropy výrazne na daňových príjmoch neprejavili, ďalšie zvýšenie cien na medzinárodných trhoch sa môže premietnuť do ďalšieho rastu cien benzínov a motorovej nafty. To by mohlo následne znížiť spotrebu týchto produktov, čo by malo negatívny vplyv na výnos dane z minerálnych olejov a DPH. V prípade výrazného zvýšenia cien ropy by však mohli mať sekundárne efekty v podobe spomalenia ekonomického rastu oveľa vážnejšie dopady na príjmovú i výdavkovú stranu rozpočtu. Ďalším rizikom môže byť výraznejšie rozšírenie používania biopalív, ktoré sú daňovo zvýhodnené a znižujú výnos spotrebných daní. 

Daňové príjmy na hotovostnej báze sú prezentované v nasledovnej tabuľke.

Ukazovateľ	Skutočnosť	Prognóza	
	2005	2006	2007	2008	2009	
Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku	86 041	89 416	99 355	109 888	120 671	
Daň z príjmov fyzických osôb	40 117	40 353	45 603	51 206	56 692	
DPFO zo závislej činnosti	33 430	34 741	39 672	44 562	49 595	
DPFO z  podnikania 	6 687	5 612	5 931	6 644	7 097	
do štátneho rozpočtu 	2 793	2 496	2 828	3 175	3 515	
do obcí 	26 612	29 734	32 058	35 998	39 854	
do VÚC 	8 896	9 940	10 717	12 034	13 323	
mimorozpočtový účet	1 816	-1 816	0	0	0	
Daň z príjmov právnických osôb	42 069	44 891	49 538	54 258	59 292	
Daň z príjmov vyberaná zrážkou	3 855	4 172	4 214	4 424	4 687	
Dane na tovary a služby	172 422	179 492	187 997	199 086	210 790	
Daň z pridanej hodnoty	122 424	126 214	132 949	140 478	149 131	
Spotrebné dane	49 998	53 278	55 048	58 608	61 659	
Z minerálnych olejov	31 590	32 902	33 723	35 224	36 703	
Z liehu	5 094	5 861	5 918	6 060	6 145	
Z piva	1 992	1 933	1 987	2 063	2 139	
Z vína	128	110	110	110	110	
Z tabaku a tabakových výrobkov	11 194	12 472	13 310	15 151	16 562	
Dane z medzinárodného obchodu a transakcií	508	650	723	709	723	
Podiel na vybratých finančných prostriedkoch	508	650	723	709	723	
Miestne dane	12 692	13 030	13 250	13 450	13 650	
Daň z nehnuteľností	6 243	6 300	6 400	6500	6600	
Dane za špecifické služby	3 650	3 850	3 900	3950	4000	
Daň z motorových vozidiel	2 800	2 880	2 950	3000	3050	
Ostatné dane	1 000	255	21	20	22	
Daň z úhrad za dobývací priestor	6	4	4	4	4	
Daň z úhrad za uskladňovanie plynov alebo kvapalín	17	17	17	16	18	
Majetkové dane (do ŠR)	966	247	0	0	0	
Iné dane	11	-13	0	0	0	
Daňové príjmy VS spolu	272 663	282 843	301 346	323 153	345 856	
Daňové príjmy ŠR	222 574	231 937	245 302	261 654	279 009	
Daňové príjmy obcí 	36 560	39 886	42 360	46 450	50 457	
Daňové príjmy VÚC	11 696	12 820	13 667	15 034	16 373	
Environmentálny fond	17	17	17	16	18	
Mimorozpočtový účet	1 816	-1 816	0	0	0	

3.2 Akruálne dane pre rozpočet verejnej správy 2007 až 2009

Počnúc týmto návrhom rozpočtu prechádza Ministerstvo financií SR na novú metodiku vykazovania akruálnych daňových príjmov. Vykazovanie akruálnych daní podľa metodiky ESA 95 možno robiť dvoma spôsobmi. Prvý spôsob je založený na predpise daňovej povinnosti a jej predpokladanej miere zaplatenia („koeficientová metóda“), druhý spôsob je založený na časovom posunutí hotovostných platieb daní do príslušných akruálnych období (metóda časových posunov). Pri zavádzaní metodiky ESA 95 do rozpočtového procesu sa MF SR rozhodlo pre prvú metódu, ktorá je ekonomicky správnejšia a presnejšia, avšak je náročná na dostupnosť a kvalitu údajov z daňových priznaní a iných tlačív. MF SR (prognózy daní) v spolupráci so ŠÚ SR (historické časové rady) prechádza na druhú metódu, pretože sa opakovane ukazovali nedostatky v kvalite údajov. Táto metóda býva napokon odporúčaná EUROSTAT-om krajinám, ktoré majú problémy zhromažďovať spoľahlivé údaje. S novou metodikou boli oboznámení aj členovia Výboru pre daňové prognózy na zasadnutí    23. 6. 2006.

V nižšie uvedenej tabuľke sú rozdiely medzi akruálnymi a hotovostnými odhadmi daní a odvodov. V princípe platí, že akruálny výnos dane by mal byť vyšší ako hotovostný výnos, pretože u väčšiny daní sa platí daň za predchádzajúce zdaňovacie obdobie s istým časovým posunom (napr. mesiac). Z tohto dôvodu akruálna daň (predpis dane) rastie v čase rýchlejšie ako hotovostný výnos. Výnimkou z tohto pravidla je DPH, kde sa nadmerné odpočty platia zo strany štátu späť daňovým subjektom tiež s časovým posunom (väčšinou tri mesiace) a preto hotovostný výnos u DPH rastie v čase rýchlejšie ako akruálny výnos.  
 
Odhad rozdielu medzi akruálnymi a hotovostnými prognózami v rokoch 2006 až 2009 (v mil. Sk)	
 	2006	2007	2008	2009	
Dane 	-4 782	2 874	837	-1 096	
štátny rozpočet *	-4 782	2 874	837	-1 096	
Obce	0	0	0	0	
VÚC	0	0	0	0	
Príspevky na sociálne a zdravotné zabezpečenie	49	200	310	426	
Sociálna poisťovňa	-255	-125	-38	54	
Zdravotné poisťovne	304	325	348	372	
Daňové príjmy spolu	-4 733	3 074	1 147	-670	

Len v roku 2006 a 2009 sa očakáva celkovo nižší výnos daní v akruálnej metodike ako v hotovostnej metodike. Dôvodom je nižší výnos spotrebných daní v metodike ESA 95 oproti hotovostnému plneniu. Príčinou v roku 2006 je vysoké predzásobenie sa cigaretami a liehovými produktami v decembri 2005, ako dôsledok zvýšenia sadzieb k 1.1. 2006. Výsledkom tohto historicky najvyššieho predzásobenia bol dodatočný hotovostný výnos v januári 2006 v sume minimálne 4,3 mld. Sk. Hotovostné januárové plnenie podľa akruálneho princípu patrí do decembra predchádzajúceho roka, a teda predzásobenie má pozitívny vplyv na akruálny výnos roka 2005. Naopak, vysoké predzásobenie znamená výpadok príjmov od februára 2006, čo bude mať negatívny dopad na akruálny výnos roku 2006. Podobný princíp platí aj pre rok 2009, kedy sa budú k 1.1. 2009 zvyšovať spotrebné dane z cigariet.

Posledným dôvodom, ktorý spôsobuje pozitívny rozdiel medzi akruálnym a hotovostným výnosom, je odlišný spôsob zaznamenania sumy 2 % poukazovaných na osobitný účel z daní z príjmov fyzických a právnických osôb. Kým pri hotovostnom princípe suma poukázaná na osobitný účel ovplyvňuje výšku výnosu dane znížením príjmov verejnej správy, akruálne dane nie sú týmto prevodom ovplyvnené. Vyplýva to z ekonomickej podstaty transakcie, ktorá neznižuje výšku daňovej povinnosti voči verejným financiám (akruálnu daň), ale na základe zákona schváleného NR SR, sa časť peňazí použije na financovanie tretieho sektora. Uvedená suma teda neznižuje príjmy, ale zvyšuje verejné výdavky a týmto spôsobom negatívne ovplyvňuje hospodárenie v metodike ESA 95. 
Vplyv prevodu prostriedkov na verejnoprospešný účel v rokoch 2004 až 2009 na rozpočet (v mil. Sk)	
 	2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010	
Prevod na VPÚ 	845	930	1 106	570	643	449	497	
 - zníženie príjmov na hotovostnej báze								
 								
Prevod na VPÚ spolu ESA 95	845	930	1 106	570	643	449	497	
 - zvýšenie výdavkov v ESA 95								
Prevod na VPÚ z DPFO	276	312	351	360	410	449	497	
Prevod na VPÚ z DPPO	569	618	755	210	233	-	-	

Daňové príjmy na akruálnej báze (metodika ESA 95) sú prezentované v nasledovnej tabuľke.

Ukazovateľ	Skutočnosť	Prognóza	
	2005	2006	2007	2008	2009	
Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku	84 888	89 605	100 601	110 905	121 984	
Daň z príjmov fyzických osôb	40 104	41 175	47 036	52 396	58 051	
DPFO zo závislej činnosti	34 320	35 100	40 260	45 193	50 303	
DPFO z  podnikania 	5 784	6 075	6 776	7 203	7 748	
do štátneho rozpočtu 	4 596	1 501	4 261	4 365	4 874	
do obcí 	26 612	29 734	32 058	35 998	39 854	
do VÚC 	8 896	9 940	10 717	12 034	13 323	
Daň z príjmov právnických osôb	40 928	44 258	49 351	54 085	59 246	
Daň z príjmov vyberaná zrážkou	3 855	4 172	4 214	4 424	4 687	
Dane na tovary a služby	169 594	174 522	189 625	198 906	208 381	
Daň z pridanej hodnoty	116 025	125 392	131 894	139 642	148 293	
Spotrebné dane	53 569	49 130	57 731	59 264	60 088	
Z minerálnych olejov	31 075	32 988	33 857	35 364	36 849	
Z liehu	5 799	5 072	6 153	6 301	6 389	
Z piva	1 952	1 939	1 993	2 069	2 145	
Z vína	122	112	112	112	112	
Z tabaku a tabakových výrobkov	14 621	9 019	15 616	15 418	14 593	
Dane z medzinárodného obchodu a transakcií	508	650	723	709	723	
Podiel na vybratých finančných prostriedkoch	508	650	723	709	723	
Miestne dane	12 692	13 030	13 250	13 450	13 650	
Daň z nehnuteľností	6 243	6 300	6 400	6500	6600	
Dane za špecifické služby	3 650	3 850	3 900	3950	4000	
Daň z motorových vozidiel	2 800	2 880	2 950	3000	3050	
Ostatné dane	1 000	255	21	20	22	
Daň z úhrad za dobývací priestor	6	4	4	4	4	
Daň z úhrad za uskladňovanie plynov alebo kvapalín	17	17	17	16	18	
Majetkové dane (do ŠR)	966	247	0	0	0	
Iné dane	11	-13	0	0	0	
Daňové príjmy VS spolu	268 682	278 062	304 220	323 990	344 760	
Daňové príjmy ŠR	220 409	225 339	248 176	262 491	277 913	
Daňové príjmy obcí 	36 560	39 886	42 360	46 450	50 457	
Daňové príjmy VÚC	11 696	12 820	13 667	15 034	16 373	
Environmentálny fond	17	17	17	16	18	
Daňové príjmy VS – medziročný rast v %*	12,4	3,5	9,4	6,5	6,4	
Daňové príjmy VS – podiel na HDP v %	18,2	17,1	17,0	16,9	16,9	
* Vysoký medziročný rast v roku 2005 a nízky medziročný rast v roku 2006 je spôsobený predzásobením u spotrebných daní koncom roka 2005. Predzásobenie vo výške približne 4,7 mld.Sk jednorázovo zvýšilo daňové príjmy v roku 2005 a naopak znížilo výnos v roku 2006. Podobne v roku 2007 je výnos pozitívne ovplyvnený sumou 2,1 mld.Sk a rok 2009 negatívne ovplyvený sumou 49 mil.Sk. Bez vplyvu predzásobenia by daňové príjmy medziročne vzrástli v roku 2005 o 10,6%, v roku 2006 o 7,1%, v roku 2007 o 6,9%, v roku 2008 o 7,2% a v roku 2009 o 7,1%.	

3.3 Porovnanie aktuálneho odhadu daní s rozpočtom verejnej správy na roky 2006 až 2008

Nižšie uvedená tabuľka prezentuje rozdiely aktuálnej prognózy daní v metodike ESA 95 oproti rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008. Aktuálna prognóza na rok 2006 je v porovnaní so schváleným rozpočtom vyššia o 9,3 mld. Sk, v roku 2007 o 16,2 mld. Sk a v roku 2008 o 16,1 mld. Sk. Lepší ekonomický vývoj na základe aktuálnej makroekonomickej prognózy zvýšil najmä odhady daní z príjmov a DPH. S výnimkou roka 2006, ktorý bol ovplyvnený vyššie popísaným predzásobením cigaretami a liehovými produktami, sa môže očakávať vyšší výnos aj u spotrebných daní. Naviac, v roku 2008 dôjde k zvýšeniu sadzieb spotrebnej dane z cigariet, ktoré nebolo v rozpočte verejnej správy na roky 2006 až 2008 zapracované. Prognóza výnosu dane vyberanej zrážkou bola revidovaná smerom nadol z dôvodu slabšieho plnenia tejto dane ku koncu roka 2005, čo nemohlo byť v rozpočte zohľadnené. 

Rozdiely medzi odhadom daní a rozpočtom verejnej správy na roky 2006 až 2008 (v mil. Sk)	
	2006	2007	2008	
	prognóza	prognóza	prognóza	
Daňové príjmy na akruálnej báze spolu	9 259	16 220	16 067	
Daň z príjmov fyzických osôb	991	2 653	3 190	
Daň z príjmov právnických osôb	5 950	7 361	8 531	
Daň z príjmov vyberaná zrážkou	-298	-432	-382	
Daň z pridanej hodnoty	3 975	2 385	1 115	
Spotrebné dane	-2 160	3 603	2 991	
Miestne dane	530	550	550	
Ostatné dane	271	100	72	
(+)  indikuje aktuálny odhad vyšší ako rozpočet, (-)  indikuje aktuálny odhad nižší ako rozpočet	

V rámci fiškálnej decentralizácie v roku 2005 bolo 93,8 % výnosu dane z príjmov fyzických osôb prisúdené rozpočtom obcí a VÚC. Vyššia prognóza dane z príjmov fyzických osôb sa z tohto dôvodu prejaví v náraste zdrojov samospráv. Ministerstvo financií SR nepredpokladá, že vyšší výnos dane z príjmov fyzických osôb v rovnakej miere pozitívne ovplyvní deficit verejnej správy. Samosprávy majú právomoc využiť tieto zdroje podľa vlastného uváženia a nárast zdrojov bude viesť pravdepodobne k ekvivalentnému nárastu výdavkov. Okrem prognózy daní na deficit verejnej správy negatívne vplýva aj suma poukázaná na verejnoprospešné účely, ktorá zvyšuje stranu výdavkov verejnej správy. Z týchto dôvodov bude mať aktuálny odhad daní menej pozitívny dopad na deficit verejnej správy ako na celkové daňové príjmy. V roku 2007, napriek vyšším celkovým daňovým výnosom oproti schválenému rozpočtu vo výške 16,2 mld. Sk, bude výsledný efekt aktualizácie daní na saldo verejnej správy pozitívny vo výške 14,0 mld. Sk.

Rozdiely medzi aktuálnym odhadom daní a rozpočtom verejnej správy na roky 2006 až 2008 (v mil. Sk)	
 	2006	2007	2008	
	odhad	prognóza	prognóza	
Daňové príjmy na akruálnej báze (1)	9 259	16 220	16 067	
štátny rozpočet	6 704	14 316	13 394	
obce	1 825	1 322	1 900	
VÚC	743	592	785	
Daňové príjmy na hotovostnej báze	17 845	18 036	19 519	
štátny rozpočet	16 279	15 230	15 925	
Obce* (2)	2 445	1 999	2 590	
VÚC* (3)	950	818	1 016	
   Mimorozpočtový účet	-1 816	0	0	
Prostriedky poukázané na verejnoprospešný účel (4)	84	-555	-587	
Dopad na rozpočet verejnej správy v metodike ESA 95 **	5 780	13 957	13 048	
* V roku 2006 vrátane prevodu z mimorozpočtového účtu vo výške 1,8 mld. Sk. Ide o vyrovnanie DPFO za rok 2005. 
** Dopad = (1)-(2)-(3)-(4)	
(+)  indikuje aktuálny odhad vyšší ako rozpočet, (-)  indikuje aktuálny odhad nižší ako rozpočet		

3.4 Daňové a odvodové zaťaženie Slovenska v rámci EÚ 25

Na základe údajov, ktoré jednotlivé členské krajiny EÚ poskytujú Eurostatu je možné porovnať celkové daňové zaťaženie v krajinách EÚ 25 za obdobie rokov 1995 – 2004. Daňové zaťaženie je tu merané pomocou sumy akruálnych daní a sociálnych príspevkov vyjadrených ako podiel na HDP. Ide o veľmi jednoduchý a súhrnný ukazovateľ, ktorý umožňuje vzájomnú medzinárodnú komparáciu.

Slovensko v rámci 25 krajín Európskej únie dosiahlo tretie najnižšie daňové zaťaženie vo výške 29,8 % HDP, nižšie mala len Litva a Lotyšsko. Slovenská republika bola zároveň najúspešnejšia v znižovaní daňového zaťaženia, ktoré sa od roku 1995 do roku 2004 znížilo o 10,8 % HDP.

Daňové zaťaženie v krajinách EÚ 25 v roku 2004
(% HDP; ESA 95)		Zmena daňového zaťaženia v období rokov
1995 – 2004 (% HDP; ESA 95)	
			
Zdroj: Eurostat, Ministerstvo financií SR		Zdroj: Eurostat, Ministerstvo financií SR	

Predbežné údaje za rok 2005 naznačujú, že celkové daňové zaťaženie sa v roku 2005 znížilo až na úroveň 29,2 % HDP, čím si Slovensko prinajmenšom udrží pozíciu krajiny s jedným z najnižších daňových zaťažení. Rozpočet verejnej správy na roky 2007 až 2009 predpokladá v nasledujúcich rokoch stabilizáciu daňového zaťaženia.
 
Vyjadrenia členov daňového výboru k prognózam

Členovia Výboru pre daňové prognózy označili strednodobú prognózu MF SR daňových príjmov a sociálnych odvodov za realistickú. Niektorí členovia pridali k hodnoteniu stručný komentár.

ING Bank

„Pokladáme odhad MF SR za realistický po tom, ako sa aktualizované odhady viac priblížili našim z posledného daňového výboru. Je možné, že korporátne dane by mohli byť vyššie. Zároveň je však riziko, že riziko selektívneho zvyšovania daní (najmä pre niektoré sektory) by mohli motivovať časť privátneho sektora, aby zisky podhodnocovali. Zatiaľ toto riziko pokladáme za limitované.“

Slovenská sporiteľňa

„Daňovú prognózu hodnotíme vzhľadom na dané makroekonomické ukazovatele ako realistickú. V našich odhadoch počítame na budúci rok s mierne vyšším výnosom korporátnych daní. Odchýlka výberu celkových daní je však v prognózovanom období minimálna."

3.5  Rozpočtovanie iných ako daňových príjmov

V zmysle platnej rozpočtovej klasifikácie iné ako daňové príjmy sú tvorené nedaňovými príjmami, grantami a transfermi. 

Nedaňové príjmy súvisia s činnosťou jednotlivých rozpočtových kapitol. Tvoria ich príjmy z podnikania a z vlastníctva majetku, administratívne a iné poplatky a platby, kapitálové príjmy, úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov a iné nedaňové príjmy.

Granty predstavujú prijaté dobrovoľné príspevky od darcov a sponzorov a preto je objem týchto príspevkov ťažké odhadnúť, takže sa nerozpočtujú. Jednotlivé rozpočtové organizácie si v priebehu roka zabezpečujú prostredníctvom prijatých grantov a iných mimorozpočtových prostriedkov, v súlade s rozpočtovými pravidlami, krytie svojich nerozpočtovaných vecných potrieb.

V rámci transferov sa rozpočtujú transfery zo štátnych finančných aktív a zahraničné transfery predstavujúce prostriedky z rozpočtu Európskej únie.

Bližší vývoj v jednotlivých rokoch rozpočtového rámca 2007 až 2009 zobrazuje nasledovná tabuľka:

(v tis. Sk)	2006	2007	2008	2009	
I.	NEDAŇOVÉ PRÍJMY	14 966 404	19 555 302	16 688 235	16 584 773	
II.	GRANTY A TRANSFERY	42 093 629	43 206 750	47 942 484	56 837 190	
	
SPOLU	57 060 033	62 762 052	64 630 719	73 421 963	

Hlavné rozdiely v jednotlivých rokoch pri nedaňových príjmoch sú spôsobené zmenou predpokladanej výšky vyplácaných dividend z majetkovej účasti štátu, prehodnotením výšky príjmov z administratívnych poplatkov, ako aj kapitálových príjmov. Významný pozitívny vplyv majú úrokové príjmy zo zhodnocovania dočasne voľných finančných prostriedkov Ministerstva financií SR na peňažnom trhu, a to formou napr. medzibankových úložiek, repoobchodov a iných finančných nástrojov významne ovplyvňovaných disponibilnými peňažnými zdrojmi Štátnej pokladnice. Tieto úrokové príjmy neboli v roku 2006 rozpočtované.

	Nerovnomerný vývoj v oblasti transferov je zo značnej miery ovplyvnený predpokladaným čerpaním prostriedkov z rozpočtu Európskej únie.

3.5.1  Rozpočtovanie nedaňových príjmov

Úroveň celkových nedaňových príjmov sa v rozpočtovom rámci 2007 až 2009 predpokladá približne na  úrovni 16,6 až 19,6 mld. Sk. V roku 2007 dochádza v porovnaní so schváleným rozpočtom 2006 k rastu  celkových nedaňových príjmov vo výške 30,7 %. V roku 2008 sa oproti roku 2007 predpokladá pokles nedaňových príjmov vo výške -14,7 % a v roku 2009 predstavuje pokles -0,6 % oproti roku 2008. Vývoj týchto príjmov úzko súvisí s vývojom v jednotlivých kapitolách štátneho rozpočtu, a preto vysvetlenie tohto vývoja je potrebné hľadať v jednotlivých kapitolách, ktoré sú bližšie popísané v prílohe č. 2 materiálu.

(v tis. Sk)	2006	2007	2008	2009	
 	NEDAŇOVÉ PRÍJMY	14 966 404	19 555 302	16 688 235	16 584 773	
A.	Príjmy z podnikania a z vlastníctva majetku	2 118 098	2 882 576	1 607 489	1 621 567	
B.	Administratívne a iné poplatky a platby	7 630 235	7 699 104	7 422 127	7 533 092	
C.	Kapitálové príjmy	1 266 067	974 235	180 409	46 439	
D.	Úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov	1 031 234	5 236 839	4 882 034	4 498 243	
E.	Iné nedaňové príjmy	2 920 770	2 762 548	2 596 176	2 885 432	

A.	Výška príjmov z podnikania a z vlastníctva majetku je daná predovšetkým výškou nájomného za prenájom pozemkov, budov, objektov a priestorov vo vlastníctve štátu, ktoré sú v správe jednotlivých rozpočtových kapitol a od očakávanej výšky dividend z majetkových účastí štátu zastúpeného prostredníctvom príslušných rezortných ministerstiev v akciových spoločnostiach s majetkovou účasťou štátu.

(v tis. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Príjmy z podnikania	1 902 400	2 694 700	1 374 300	1 384 300	
Iné príjmy z podnikania	260 000	0	0	0	
Príspevok SPP, a.s. na program zatepľovania bytov a domov	200 000	0	0	0	
Odvod zo zisku Lesov SR, š. p.	60 000	0	0	0	
Dividendy	1 642 400	2 694 700	1 374 300	1 384 300	
Ministerstvo financií SR	30 400	42 300	44 300	54 300	
Ministerstvo zahraničných vecí SR	60 000	80 000	80 000	80 000	
Ministerstvo hospodárstva SR	120 000	272 400	250 000	250 000	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	1 432 000	2 300 000	1 000 000	1 000 000	
Príjmy z vlastníctva majetku	214 638	187 876	233 189	237 267	
SPOLU	2 117 038	2 882 576	1 607 489	1 621 567	

Z vlastníckeho podielu štátu, ktorý je zastúpený príslušnými rezortnými ministerstvami v akciových spoločnostiach s majetkovou účasťou štátu ide predovšetkým o dividendy od spoločnosti Jadrová vyraďovacia spoločnosť, a. s. Jaslovské Bohunice a Transpetrol, a. s. (v pôsobnosti rezortu Ministerstva hospodárstva SR),  od spoločnosti SZRB, a. s. a TIPOS a. s. (v pôsobnosti rezortu Ministerstvo financií SR), od spoločnosti Slovak Telecom a. s. a Slovenská pošta, a. s. (v pôsobnosti rezortu Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR) a od Správy služieb diplomatickému zboru, a. s. (v pôsobnosti rezortu Ministerstvo zahraničných vecí SR).

B.	Pri administratívnych a iných poplatkoch a platbách výška príjmov závisí od počtu jednotlivých aktov konania v priebehu roka, a to najmä pri kolkových známkach, súdnych a správnych poplatkoch. 

V rámci rezortov najväčší podiel príjmov z administratívnych poplatkov a platieb budú v období rozpočtového rámca 2007 až 2009 zabezpečovať kapitoly Všeobecná pokladničná správa, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR a Ministerstvo pôdohospodárstva SR.

(v tis. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Všeobecná pokladničná správa	
Súdne poplatky	740 000	700 000	700 000	700 000	
Tržby z predaja kolkových známok	3 417 980	3 100 000	3 100 000	3 100 000	
Ostatné	838 773	830 000	800 000	790 000	
Ministerstvo vnútra SR	
Administr. a iné poplatky a platby	800 462	1 107 750	820 078	824 628	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	
Administr. a iné poplatky a platby	353 895	341 295	362 850	366 150	
Ministerstvo spravodlivosti SR	
Administr. a iné poplatky a platby	305 653	299 358	306 002	321 575	
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	
Administr. a iné poplatky a platby	292 635	460 465	458 725	488 544	
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	
Poplatky za veterinárne a fytosanitárne úkony a kontroly	146 655	149 655	152 500	152 500	
Ostatné kapitoly	
Administr. a iné poplatky a platby	734 182	710 581	721 972	789 695	
SPOLU	7 630 235	7 699 104	7 422 127	7 533 092	

C.	Výška kapitálových príjmov závisí od objemu majetku v správe jednotlivých rozpočtových kapitol (finančný majetok, pozemky, budovy a iné nehmotné aktíva), ktorý bude predmetom predaja v príslušnom rozpočtovom roku. 

V roku 2006 sa rozpočtoval odpredaj nehnuteľnosti sídla generálneho riaditeľstva SND (vrátane pozemku), nehnuteľnosti budovy Divadla P. O. Hviezdoslava (vrátane pozemkov) a nezastavaných pozemkov prislúchajúcich k novostavbe SND vrátane budov nachádzajúcich sa na týchto pozemkoch vo výške 900 mil. Sk (Ministerstvo kultúry SR). Ministerstvo kultúry SR nestihne celý tento majetok odpredať v roku 2006 a preto sa im presúvajú tieto príjmy z roku 2006 do roku 2007, a to v objeme 500,0 mil. Sk. U Ministerstva zahraničných vecí SR sa predpokladá v roku 2007 odpredaj nadbytočného majetku v objeme 300,0 mil. Sk.

D.	Úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov

Úrokové príjmy z domácich úverov, pôžičiek a vkladov tvoria najmä úroky z poskytnutých pôžičiek, návratných finančných výpomocí, úroky spojené s likviditou jediného účtu v Štátnej pokladnici a príjmy zo zhodnocovania dočasne voľných finančných prostriedkov Ministerstva financií SR na peňažnom trhu. 

V rozpočtovom rámci 2007 až 2009 tvoria najväčší podiel úrokové príjmy zo zhodnocovania dočasne voľných finančných prostriedkov Ministerstva financií SR na peňažnom trhu, a to formou napr. medzibankových úložiek, repoobchodov a iných finančných nástrojov významne ovplyvňovaných disponibilnými peňažnými zdrojmi Štátnej pokladnice. Druhým najvýznamnejším príjmom budú úroky z kreditných zostatkov peňažných prostriedkov vedených na účtoch Štátnej pokladnice v Národnej banke Slovenska, banke alebo pobočke zahraničnej banky vrátane úrokov z finančných operácií vykonaných Štátnou pokladnicou s klientom Štátny dlh znížené o úroky platené Štátnou pokladnicou a výnosy z finančných operácií zabezpečovaných Štátnou pokladnicou znížené o úroky platené Štátnou pokladnicou a príjmy z poplatkov za služby poskytované Štátnou pokladnicou znížené o náklady súvisiace s ich poskytnutím. Zároveň je v uvedenom období možné očakávať znižujúcu sa tendenciu príjmov z domácich úrokov, a to najmä z dôvodu znižovania stavov poskytnutých pôžičiek bývalými štátnymi účelovými fondmi. K nárastu úrokov z návratných finančných výpomocí dochádza v súvislosti s uzatvorením ďalšej zmluvy o poskytnutí návratnej finančnej výpomoci Vodohospodárskej výstavbe, š. p.

(v tis. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Úroky z domácich a zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov	1 031 234	5 236 839	4 882 034	4 498 243	
Úroky spojené s likviditou jediného účtu v Štátnej pokladnici	103 903	3 353 134	3 115 776	2 830 436	
Príjem z realizácie platobného styku v systéme Štátnej pokladnice	600 000	1 334 000	1 263 000	1 200 000	
Úroky z návratných fin. výpomocí (zrušené štát. fondy)	56 746	32 000	19 000	9 000	
Úroky z návratných fin. výpomocí (štátne záruky)	185 000	448 238	430 274	411 484	
Úroky z návratných fin. výpomocí (mesto Košice)	18 542	16 875	15 208	13 808	
Úroky z vládnych úverov poskytnutých do zahraničia	50 841	44 356	30 597	24 050	
Kreditné úroky účtov zastupiteľských úradov SR v zahraničí	3 500	3 500	3 500	3 500	
Ostatné	12 702	4 736	4 679	5 965	

Úrokové príjmy zo zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov tvoria najmä úroky z vládnych úverov poskytnutých do zahraničia. Na týchto úrokových príjmoch sa podieľa štátny dlh (kapitola Všeobecná pokladničná správa) a Ministerstvo zahraničných vecí SR. V štátnom dlhu ide o príjmy úrokov z vládnych úverov poskytnutých do zahraničia, ktoré boli v roku 1993 prevzaté do kompetencie Slovenskej republiky. V rámci kapitoly Ministerstva zahraničných vecí SR ide o kreditné úroky účtov jednotlivých zastupiteľských úradov Slovenskej republiky v zahraničí.

E.	V rámci rozpočtového rámca 2007 až 2009 sa predpokladá takmer rovnaká úroveň iných nedaňových príjmov, pričom v roku 2007 dochádza k poklesu o -5,4 % oproti schválenému rozpočtu 2006. Tak ako už bolo spomínané v predchádzajúcej časti vývoj aj tohto druhu príjmu závisí od vývoja v jednotlivých kapitolách, ktoré sú popísané v prílohe č. 2. V rozpočtovom rámci 2007 až 2009 sa ich výška predpokladá nasledovne:

(v tis. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Iné nedaňové príjmy	2 920 770	2 762 548	2 596 176	2 885 432	
Príjem z výťažkov z hazardných hier	1 700 000	1 700 000	1 700 000	1 700 000	
Ostatné	1 220 770	1 062 548	896 176	1 185 432	

Na celkovú výšku iných nedaňových príjmov má najväčší vplyv príjem z výťažkov z hazardných hier, ktoré tvoria najväčší podiel v rámci iných nedaňových príjmov. Tieto sú príjmom kapitoly Všeobecná pokladničná správa.  Bližší popis ich vývoja je popísaný v prílohe č. 2 (v časti Všeobecná pokladničná správa). 

Výška iných nedaňových príjmov môže byť ovplyvnená objemom vrátených neoprávnene použitých a zadržaných prostriedkov štátneho rozpočtu, príjmami z náhrad poistného plnenia, príjmami z odvodov po finančnom zúčtovaní a inými príjmami. Skutočná úroveň iných nedaňových príjmov môže byť ovplyvnená aj objemom vratiek rozpočtových prostriedkov – ide o akékoľvek vrátené resp. nepoužité prostriedky štátneho rozpočtu a preto môžu v skutočnosti dosiahnuť iný objem ako sa rozpočtuje. 

3.5.2 Rozpočtovanie grantov a transferov

V období rokov 2007 až 2009 sa predpokladá kontinuálny nárast týchto príjmov, pričom podiel  transferov na celkových iných ako daňových príjmoch v jednotlivých rokoch rozpočtového rámca dosahujú úroveň 68,8 až 77,4 %. Ide o transfery zo štátnych finančných aktív a zahraničné transfery predstavujúce prostriedky z rozpočtu Európskej únie. Granty sa nerozpočtujú, nakoľko nie je možné predpokladať úspešnosť jednotlivých uchádzačov o poskytované prostriedky. V roku 2007 dochádza v porovnaní so schváleným rozpočtom 2006 k nárastu príjmov z transferov o 2,6 %. V roku 2008 sa oproti roku 2007 predpokladá ich nárast na úrovni 11,0 % a v roku 2009 predstavuje ich nárast v porovnaní s predchádzajúcim rokom úroveň 18,6 %. Tento vývoj je ovplyvnení predpokladaným čerpaním prostriedkov z rozpočtu Európskej únie. 

Príjem z tuzemských transferov sa rozpočtuje iba v kapitole Všeobecná pokladničná správa a v kapitole Ministerstva zdravotníctva SR. 

V kapitole Všeobecná pokladničná správa sú zahrnuté príjmy z dividend z podnikov s majetkovou účasťou Fondu národného majetku SR, pričom výška dividend závisí od vývoja zisku týchto spoločností. Ide o príjmy, ktoré realizuje Fond národného majetku SR (z dôvodu vlastníctva akcií), a ktoré sa po posilnení štátnych finančných aktív následne stávajú príjmom štátneho rozpočtu. Ich vývoj zobrazuje nasledujúci graf.

V kapitole Ministerstva zdravotníctva SR ide o príspevky zdravotných poisťovní na činnosť operačných stredísk záchrannej zdravotnej služby. V jednotlivých rokoch rozpočtového rámca 2007 až 2009 sa predpokladajú v nasledovných objemoch.

(v mil. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Príspevky zdravotných poisťovní na činnosť operačných stredísk záchrannej zdravotnej služby	213,3	224,6	248,3	258,9	

Zahraničné transfery predstavujú prostriedky z rozpočtu Európskej únie. Štruktúra a použitie prostriedkov z rozpočtu Európskej únie je podrobnejšie rozpracovaná v prílohe č. 3 materiálu. Rozpočtové kapitoly by sa na uvedených príjmoch z rozpočtu Európskej únie mali podieľať nasledovne.

Prostriedky z rozpočtu Európskej únie
(v tis. Sk)	
Rozpočtová kapitola	2006	2007	2008	2009	
Ministerstvo životného prostredia SR	3 870 897	951 481	2 738 682	1 105 252	
Ministerstvo školstva SR	646 051	737 570	408 341	0	
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	2 391 691	3 950 731	1 656 448	0	
Ministerstvo hospodárstva SR	1 460 933	1 681 111	1 182 731	0	
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	12 433 616	7 524 013	8 954 782	7 771 398	
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	1 610 370	1 936 693	1 705 389	0	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	4 984 483	4 719 931	1 521 359	1 787 640	
Všeobecná pokladničná správa	482 239	7 580 648	16 526 474	32 913 968	
     z toho :	 	 	 	 	
          Špeciálna kompenzačná platba	482 239	0	0	0	
          Programové obdobie EÚ 2007 až 2013	0	7 580 648	16 526 474	32 913 968	
SPOLU	27 880 280	29 082 178	34 694 206	43 578 258	

4. Rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu

V rámci návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 sa rozpočtujú výdavky štátneho rozpočtu  vo výške 346,9 mld. Sk na rok 2007, 349,7 mld. Sk na rok 2008 a 366,1 mld. Sk na rok 2009, pričom medziročný nárast výdavkov sa pohybuje na úrovni 0,8 % až 5,0 %. 

(v mld. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Výdavky štátneho rozpočtu	330,2	346,9	349,7	366,1	
Medziročná zmena (%)	6,1	5,0	0,8	4,7	
Inflácia (%)	4,5	3,1	2,0	2,4	
Medziročná zmena HDP (s.c. %)	6,6	7,1	5,5	5,1	

Pri detailnejšej klasifikácii výdavkov štátneho rozpočtu je v oblasti bežných výdavkov viditeľný výrazný rastúci trend a v oblasti kapitálových výdavkov má tento trend opačný charakter. Dôvodom je fakt, že v bežných výdavkoch sú rozpočtované prostriedky EÚ na programové obdobie 2007– 2013. Po schválení programových dokumentov na uvedené obdobie budú prostriedky EÚ rozdelené medzi bežné a kapitálové výdavky  a tým sa odstráni spomínaná disproporcia. 

Výdavky štátneho rozpočtu na rok 2006 až 2009 (vrátane štátneho dlhu)
(v tis. Sk)	
Kapitola	Schválené výdavky celkom 2006	Nový návrh výdavkov celkom 2007	Nový návrh výdavkov celkom 2008	Nový návrh výdavkov celkom 2009	
Kancelária Národnej rady SR	840 885	821 735	832 109	869 142	
Kancelária prezidenta SR	141 152	121 494	117 044	121 954	
Úrad vlády SR	666 430	784 600	720 316	744 314	
Ústavný súd SR	72 396	74 595	79 960	83 228	
Najvyšší súd SR	208 521	202 303	208 908	218 625	
Generálna prokuratúra SR	1 354 009	1 461 478	1 426 847	1 502 397	
Najvyšší kontrolný úrad SR	178 439	181 438	172 707	182 429	
Slovenská informačná služba	1 115 334	1 192 856	1 281 536	1 352 560	
Ministerstvo zahraničných vecí SR	3 716 999	3 554 505	3 461 542	3 591 545	
Ministerstvo obrany SR	27 923 043	28 528 050	32 160 192	34 456 590	
Ministerstvo vnútra SR	22 156 083	21 388 585	22 063 158	23 636 998	
Ministerstvo spravodlivosti SR	7 420 451	7 324 475	7 715 263	8 043 147	
Ministerstvo financií SR	8 255 341	8 379 014	9 068 668	9 377 384	
Ministerstvo životného prostredia SR	6 717 788	3 482 407	5 772 625	3 542 012	
Ministerstvo školstva SR	48 915 386	50 440 826	50 196 943	52 027 817	
Ministerstvo zdravotníctva SR	26 457 125	30 098 494	29 436 187	31 231 721	
Ministerstvo práce, soc. vecí a rodiny SR	48 926 695	51 816 892	48 514 238	46 952 073	
Ministerstvo kultúry SR	4 565 587	4 015 274	3 853 322	3 941 489	
Ministerstvo hospodárstva SR	9 506 752	7 398 004	3 777 356	1 895 435	
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	21 341 615	18 142 700	15 163 518	13 218 908	
Ministerstvo výstavby a reg. rozvoja SR	9 507 090	9 463 292	8 747 306	5 994 302	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telek. SR	27 292 099	27 261 462	28 362 805	28 737 328	
Úrad geodézie, kartografie a katastra SR	1 124 407	1 085 135	1 122 263	1 167 836	
Štatistický úrad SR	558 309	485 459	491 287	673 950	
Úrad pre verejné obstarávanie	65 487	85 229	66 970	70 497	
Úrad jadrového dozoru SR	77 056	81 321	87 529	90 166	
Úrad priemyselného vlastníctva SR	84 595	92 552	98 695	101 203	
Úrad pre normal., metrológiu a skúšob. SR	577 473	206 497	231 859	237 295	
Úrad pre štátnu službu SR   */	49 626				
Protimonopolný úrad SR	56 106	76 278	60 672	63 567	
Národný bezpečnostný úrad	261 146	246 810	264 596	276 321	
Správa štátnych hmotných rezerv SR	670 000	627 357	708 350	724 471	
Všeobecná pokladničná správa	47 837 058	66 217 697	71 831 584	89 336 644	
Slovenská akadémia vied	1 544 650	1 589 238	1 608 264	1 665 215	
Spolu	330 185 133	346 928 052	349 704 619	366 128 563	
   */ Úrad pre štátnu službu bol zrušený zákonom č. 231/2006 Z. z. od 1.6.2006 

A. Bežné výdavky

Bežné výdavky v rokoch 2007 až 2009 vykazujú rastúci trend. V porovnaní s rokom 2006 predstavujú tieto výdavky v roku 2007 nárast o 9,3 %. V rokoch 2008 a 2009 dochádza k medziročnému rastu bežných výdavkov vo výške 1,0 % a 7,8 %. 

     
	Na horeuvedený vývoj bežných výdavkov vplýva rozpočtovanie prostriedkov EÚ na obdobie 2007 až 2013 priamo v kapitole Všeobecná pokladničná správa, pričom uvedené prostriedky sú v plnej výške rozpočtované ako bežné výdavky. 

A.1. Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania

A.1.1.  Zamestnanosť v sektore verejnej správy

Vývoj počtu zamestnancov v sektore verejnej správy bol počas rokov 2001 až 2005 ovplyvnený zmenami, ktoré  sa prejavili prevažne v zmenách vnútornej štruktúry. Zníženie počtu zamestnancov od  roku 2004 bolo okrem iného spôsobené aj vyčlenením hospodárskych organizácií v územnej samospráve, ktoré z metodického hľadiska  nepatria do sektoru verejnej správy. 
Podstatné zmeny vo fiškálnej decentralizácii sa uskutočňovali do roku 2005 a v tejto etape možno konštatovať, že uvedený stav je stabilizovaný aj pre ďalšie obdobie. Napriek novým potrebám zabezpečenia úloh vyplývajúcich z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii sa darí nezvyšovať počty zamestnancov verejnej správy a zabezpečovať tieto úlohy lepšou organizáciou práce a racionalizáciou činností.

Vývoj počtu zamestnancov v sektore verejnej správy	
 	2001	2002	2003	2004	2005	2006  2)	
Počet zamestnancov    1)	412 505	414 770	410 483	397 007	381 587	379 086	
% medziročná  zmena	-	0,55	-1,03	-3,28	-3,88	-0,66	
1)	vrátane územnej samosprávy,  fondov sociálneho poistenia a zdravotného poistenia a ďalších subjektov verejnej správy
2)	očakávaná skutočnosť

Priemerná mzda v sektore verejnej správy od roku 2003 osciluje okolo úrovne priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR. V roku 2006 sa predpokladá, že priemerná mzda v sektore verejnej správy dosiahne výšku 18 834 Sk, čo mierne prevyšuje predpokladanú priemernú mzdu zamestnanca v hospodárstve SR. 

Vývoj priemernej mzdy v sektore verejnej správy
 	2001	2002	2003	2004	2005	2006 2)	
Priemerná mzda verejnej správy v Sk   1)	11 598	13 195	14 557	16 068	17 498	18 834	
Priemerná mzda zamestnancov v hospodárstve SR v Sk	12 365	13 511	14 365	15 825	17 274	18 613	
Index	93,8	97,7	101,3	101,5	101,3	101,2	
	1)   vrátane územnej samosprávy a fondov sociálneho poistenia a zdravotného poistenia a ďalších subjektov verejnej správy
	2)   očakávaná skutočnosť

Priemerné platy zamestnancov financovaných zo štátneho rozpočtu (vrátane prenesených kompetencií za regionálne školstvo) v roku 2007 vzrastú oproti roku 2006 o 6,3 %, z toho platy u väčšiny zamestnancov s výnimkou ústavných činiteľov a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme odmeňovaných podľa všeobecnej stupnice platových taríf  o  5,5 %. U ústavných činiteľov  platy vzrastú o  7,8 % a u zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme odmeňovaných podľa všeobecnej stupnice platových taríf o 6,5%.  Percentuálnu  výšku ovplyvňuje vyšší rozpočet miezd regionálneho školstva, kde sa pre pedagogických zamestnancov regionálneho školstva rozpočtuje priemerný mzdový výdavok na úrovni približujúcej sa priemernej mzde v hospodárstve SR. V rezortoch Ministerstva školstva SR a Ministerstva obrany SR je zabezpečená valorizácia platov v rámci výdavkov kapitoly.

A.1.2.  Zamestnanosť v organizáciách v zriaďovateľskej pôsobnosti kapitol rozpočtu bez regionálneho školstva

Návrh rozpočtu verejnej  správy na roky 2007 až 2009 pre väčšiu časť zamestnancov verejnej správy (štátnej služby a zamestnancov odmeňovaných pri výkone práce vo verejnom záujme) s výnimkou ústavných činiteľov  vytvára priestor pre rok 2007 medziročný rast priemerných platov  vo výške  5,5 %, resp. 6,5 % pre zamestnancov pri výkone práce v verejnom záujme odmeňovaných podľa všeobecnej stupnice platových taríf. 

Percentuálne vyjadrenie rastu mzdových výdavkov, valorizácie platov a inflácie pre rok 2007 

U k a z o v a t e ľ    (v %)	2006	2007	
Inflácia                                	2,5	3,1	
Mzdové výdavky (medziročný rast)       	8,4	6,3	
v tom
valorizácia k 1. 7. príslušného roka	6	5, resp. 7	

V roku 2007  sa pre prevažnú časť zamestnancov rozpočtujú  výdavky štátneho rozpočtu na valorizáciu platov vo výške 5 % v termíne od 1. 7.  2007. U niektorých skupín zamestnancov sa uplatňuje osobitný princíp:
•	pre štátnych zamestnancov odmeňovaných  podľa zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe -  od 1. 7. 2007 sa navrhuje valorizácia platových taríf  vo výške 4 % z dôvodu, že  štátnym zamestnancom sa k tomu istému termínu v zmysle platného zákona v nadväznosti na závery služobného hodnotenia upravujú  platové tarify v rozpätí od 1 % - 3 %. Pre tieto úpravy platov sa navrhuje zabezpečiť minimálne rovnaký rast platov štátnych zamestnancov  od 1. 7. 2007 vo výške 5 %, tak ako u prevažnej väčšiny  zamestnancov.
•	pre zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme odmeňovaných podľa všeobecnej stupnice platových taríf – navrhuje  sa valorizácia vo výške 7 % od 1. 7. 2007.
•	pre ústavných činiteľov, sudcov, prokurátorov a predstavených v politických funkciách v služobnom úrade, ktorým je ministerstvo a pre predstavených v politických funkciách,  ktorí sú na  čele ostatného ústredného orgánu štátnej správy – v súlade s platnými zákonmi sa plat týchto zamestnancov zvyšuje  o percento zodpovedajúce rastu  priemerného platu zamestnanca v hospodárstve SR za predchádzajúci rok. V rozpočte je zohľadnený predpokladaný rast platov vo výške 7,8  % v roku 2007,  7,1 %  v roku 2008 a 6 % v roku 2009. 
V návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 sa navrhuje pokračovať v zámeroch prijatých v rámci rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 súvisiacich s nezvyšovaním počtu zamestnancov rozpočtových kapitol (s výnimkou už prijatých rozhodnutí).  V návrhu rozpočtu na rok 2007 sa súčasne  rozpočtuje  14. plat pre sudcov a prokurátorov. 
Finančné prostriedky určené na valorizáciu a zvýšenie platov v príslušnom roku sú rozpočtované v kapitole Všeobecná pokladničná správa, s výnimkou zamestnancov Ministerstva obrany SR a zamestnancov regionálneho školstva v pôsobnosti kapitoly Ministerstva školstva SR, ktorí majú valorizáciu platov premietnutú v rozpočte svojej kapitoly. Valorizácia platov ostatných zamestnancov organizácií v pôsobnosti kapitol rozpočtu zodpovedá objemu finančných prostriedkov na mzdy a platy vo výške 1 153 933 tis. Sk v roku 2007, 1 243 436 tis. Sk v roku 2008  a 1 352 781 tis. Sk v roku 2009.  Rozpočtovaný objem výdavkov na mzdy a platy zohľadňuje aj  zvýšenie platov pre zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme, u ktorých  výšku a termín účinnosti zvýšenia platových taríf  neustanovuje zákon o štátnom rozpočte na príslušný rok, ale je predmetom kolektívneho vyjednávania. V roku 2007 sa tak ako u štátnych zamestnancov aj u nich vytvára priestor pre 5 %-né zvýšenie platových taríf od 1. 7. 2007, s výnimkou  zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme odmeňovaných podľa všeobecnej stupnice platových taríf. V návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 sa pre 168 853 zamestnancov rozpočtových, príspevkových organizácií, verejných vysokých škôl atď. v zriaďovateľskej pôsobnosti rozpočtových kapitol bez prenesených kompetencií za regionálne školstvo  v roku 2007 rozpočtujú osobné výdavky vo výške 65,2 mld. Sk, z toho na mzdy a platy 48,2 mld. Sk. Oproti roku 2006 došlo k zníženiu počtu zamestnancov o 8 osôb. 

Vývoj osobných výdavkov  */
 	2006	2007	%	2008	%	2009	%	
			2007/2006		2008/2007		2009/2008	

Osobné výdavky	60 162 152	65 221 967	108,41	67 144 484	102,95	70 788 041	105,43	
z toho:	45 319 766	48 162 074	106,27	50 324 975	104,49	52 974 072	105,26	
mzdové výdavky								
Priemerný	22 365	23 769	106,28	24 972	105,06	26 289	105,27	
mzdový výdavok								
Zamestnanci	168 861	168 853	100,00	167 935	99,46	167 925	99,99	
*/	v kvantifikácii sú zahrnuté rozpočtové organizácie, príspevkové organizácie, verejné vysoké školy a prenesené kompetencie štátu na obce  a VÚC financované z kapitol rozpočtu a VPS

V rozpočte verejnej správy na roky 2007 až 2009  sa pre zamestnancov rozpočtových organizácií osobitne rozpočtuje objem  výdavkov na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania v  kategórii 610 ako záväzný ukazovateľ štátneho rozpočtu vo výške:	

U k a z o v a t e ľ	2007	2008	2009	
Kategória 610 – Mzdy, platy, služobné príjmy a OOV (v tis. Sk)  	40 861 308	42 474 514	44 663 780 	
Počet zamestnancov (osoby)       	139 369	137 678	137 380	
Priemerný mzdový výdavok (Sk)  1)    	        24 190	25 495	26 824	
1)	zohľadňujúci valorizáciu za zamestnancov rozpočtových organizácií financovaných z kapitoly Všeobecná pokladničná správa (kategória 610)
A.1.3.  Zamestnanosť v regionálnom školstve financovaná zo štátneho rozpočtu

Objem finančných prostriedkov na osobné výdavky pre zamestnancov regionálneho školstva na obdobie rokov 2007 až 2009 sa v kapitole Ministerstva školstva SR osobitne neurčuje. Vychádza z normatívne určených objemov finančných prostriedkov na žiaka vo výške 81,82%. Súčasťou základne pre výpočet osobných výdavkov v roku 2007 je aj objem finančných prostriedkov vo výške 150 000 tis. Sk určených pre asistentov učiteľov a 81,82 % z výdavkov určených na vzdelávacie poukazy, ktoré pre rok 2007 predstavujú sumu 557 244 tis. Sk. Obdobná metodika bola uplatnená aj pre roky 2008 a 2009.
V súlade s Programovým vyhlásením vlády SR je v regionálnom školstve v oblasti zamestnanosti v roku 2007 premietnuté:
•	neznižovanie počtu zamestnancov v ďalšom období a určenie jeho stavu na úrovni dosiahnutej skutočnosti v I. polroku 2006, po zohľadnení metodickej zmeny súvisiacej s presunom neštátnych školských zariadení na obce a VÚC,
•	medziročný rast platov nepedagogických zamestnancov vo výške 6,5%,
•	plat pedagogického zamestnanca sa rozpočtuje na úrovni, ktorá sa približuje úrovni priemernej mzdy v hospodárstve SR  

Ukazovateľ	 	Rok 2006	Rok 2007	%
2007/2006	
zamestnanci celkom	osoby	91 287	90 887	99,56	
v tom:		 	 	 	
pedagogickí zamestnanci		68 216	68 397	100,27	
priemerný plat celkom	Sk	16 492	17 720	7,45	
v tom:					
pedagogickí zamestnanci		18 219	19 632	7,76	

A.2. Poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní

Pri kvantifikácii výdavkov v rozpočte verejnej správy na roky 2007 až 2009 na poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní sa vychádzalo zo základnej úpravy vo výške 34,95 % zo mzdových prostriedkov, pričom sa zohľadňovali ďalšie špecifické skutočnosti vo vzťahu k ozbrojeným zložkám, sudcom, prokurátorom a zahraničnej službe na základe rozpisu rozpočtových kapitol.

U k a z o v a t e ľ
(v tis. Sk)	 2007	 2008	 2009	
Odvody       	14 630 448	14 204 701	15 044 734	

A.3. Tovary a služby

Na základe rozpísaných limitov jednotlivých rozpočtových kapitol na roky 2007 až 2009 predstavujú výdavky na tovary a služby 49,7 mld. Sk, 62,1 mld. Sk a 78,6 mld. Sk, v ktorých je premietnutý štandardný nárast výdavkov vzhľadom na očakávaný vývoj cien a inflácie vo výške 2 % so zohľadnením špecifík jednotlivých rozpočtových kapitol. Výrazný nárast týchto výdavkov medzi rokmi 2008 a 2009 ovplyvňuje skutočnosť, že sú v nich rozpočtované prostriedky EÚ na programové obdobie 2007– 2013. 

A.4. Bežné transfery

V rokoch 2007 až 2009 sú rozpočtované vo výške 171,7 mld. Sk, 164,7 mld. Sk a 169,3 mld. Sk.

V bežných transferoch sa rozpočtujú transfery v rámci sektora verejnej správy, transfery jednotlivcom a neziskovým právnickým osobám, dotácie nefinančným subjektom – právnickým a fyzickým osobám – podnikateľom, transfery zahraničné a transfery do tuzemských finančných inštitúcií.

Transfery v rámci sektora verejnej správy sú v roku 2007 rozpočtované vo výške 50,2 mld. Sk. Z uvedenej sumy predstavuje transfer Štátnemu fondu rozvoja bývania 2,3 mld. Sk, verejným vysokým školám 11,2 mld. Sk, obciam 17,7 mld. Sk a vyšším územným celkom 10,8 mld. Sk. Ostatné transfery v rámci sektora verejnej správy, vrátane transferov príspevkovým organizáciám, sa v roku 2007 rozpočtujú vo výške 8,2 mld. Sk. 

Transfery jednotlivcom a neziskovým právnickým osobám sa v roku 2007 rozpočtujú vo výške   81,4 mld. Sk. Najväčší objem z uvedenej sumy predstavuje platené poistné za zákonom určené skupiny osôb a štátne sociálne dávky. V roku 2007 sa štátom platené poistné za zákonom určené skupiny osôb rozpočtuje vo výške 33,7 mld. Sk, čo predstavuje medziročný nárast oproti roku 2006 o 5,4 mld. Sk, resp. 19,1 %. Štátom platené poistné na zdravotné poistenie sa v roku 2007 rozpočtuje vo výške 27,2 mld. Sk, čo v porovnaní s rokom 2006 predstavuje nárast o 3,8 mld. Sk, resp. 16,2 %. V roku 2007 sa v oblasti sociálnych dávok a príspevkov rozpočtujú finančné prostriedky vo výške 32,9 mld. Sk. Ostatné transfery jednotlivcom a neziskovým právnickým osobám sa v roku 2007 rozpočtujú vo výške 14,8 mld. Sk.

Dotácie nefinančným subjektom – právnickým osobám a fyzickým osobám – podnikateľom sa rozpočtujú v roku 2007 vo výške 22,5 mld. Sk, v roku 2008 vo výške 18,8 mld. Sk a v roku 2009 vo výške 19,2 mld. Sk. Najvyšší objem dotácií sa uvoľňuje prostredníctvom kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva SR a Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR.

Zahraničné transfery sa rozpočtujú v roku 2007  vo výške 17,3 mld. Sk, v roku 2008 vo výške 17,8 mld. Sk a v roku 2009 vo výške 18,1 mld. Sk. Najväčší objem z uvedených súm predstavujú odvody a príspevky do rozpočtu EÚ, v roku 2007 vo výške 16,1 mld. Sk.  

             Transfery do tuzemských finančných inštitúcií sa rozpočtujú v roku 2007 vo výške 0,2 mld. Sk, v roku 2008 vo výške 0,2 mld. Sk a v roku 2009 vo výške 0,2 mld. Sk. 

A.5. Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi	

Úroky a ostatné platby súvisiace s úvermi sú rozpočtované v roku 2007 vo výške 33,0 mld. Sk, v roku 2008 29,6 mld. Sk a v roku 2009 29,8 mld. Sk.

B.	Kapitálové výdavky

Kapitálové výdavky na rok 2007 sa rozpočtujú vo výške 37,0 mld. Sk, v roku 2008 v objeme 36,6 mld. Sk a v roku 2009  28,7 mld. Sk. Uvedený pokles súvisí s rozpočtovaním výdavkov EÚ na programové obdobie  rokov 2007 až 2013 v bežných výdavkoch a to z toho dôvodu, že výdavky na druhé programové obdobie sú zatiaľ rozpočtované v kapitole VPS v bežných výdavkoch.
 
	V rámci navrhovaného objemu kapitálových výdavkov v roku 2007 predstavujú výdavky na obstarávanie kapitálových aktív 9,3 mld. Sk a kapitálové transfery 27,7 mld. Sk. 

Z finančných prostriedkov na obstarávanie kapitálových aktív predstavujú najväčší objem výdavky na realizáciu stavieb a ich technického zhodnotenia, z ktorých podstatná časť sa rozpočtuje v kapitole Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR. 

Kapitálové transfery sa rozpočtujú vo výške 27,7 mld. Sk. V rámci nich sa rozpočtujú transfery v rámci sektora verejnej správy vo výške 8,3 mld. Sk, transfery jednotlivcom a neziskovým právnickým osobám v sume 1,0 mld. Sk a transfery nefinančným právnickým osobám a fyzickým osobám podnikateľom vo výške 18,6 mld. Sk. 

Transfery v rámci sektora verejnej správy predstavujú výdavky príspevkovým organizáciám, verejným vysokým školám, obciam, vyšším územným celkom. 

5.  Štátne finančné aktíva

Štátne finančné aktíva sú definované zákonom č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov. Finančné operácie, ktoré ovplyvňujú stav štátnych finančných aktív, sa tak na strane príjmov ako aj na strane výdavkov vylučujú z príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu podľa metodiky ESA 95.

Akruál (v mil. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Rozpočtové operácie ŠFA	 	 	 	 	
1. Príjmy - zvýšenie ŠFA 	17 755,1	38 046,9	13 778,0	14 285,2	
1.1. dividendy z FNM SR	14 000,0	13 900,0	13 000,0	13 000,0	
1.2. transfer z FNM SR na posilnenie ŠFA	0,0	22 200,0	0,0	0,0	
1.3. prijaté úroky (dôchodková reforma)	2 020,2	205,2	0,0	0,0	
1.4. príjem prostriedkov od mesta Žilina	827,0	827,0	0,0	0,0	
1.5. prijaté splátky vlád. úverov a vlád. pohľ. zo zahr. (FO)	260,9	177,5	52,4	39,2	
1.6. príjmy zo splátok úverov a pôžičiek - NFV (FO)	647,0	737,2	725,6	1 246,0	
 	 	 	 	 	
2. Výdavky - zníženie ŠFA 	32 607,2	46 877,6	37 239,1	39 388,1	
2.1. prevod prostriedkov z FNM SR z dividend do príjmov ŠR	14 000,0	13 900,0	13 000,0	13 000,0	
2.2. zrážková daň z účtu dôchodkovej reformy	383,8	39,0	0,0	0,0	
2.3. prevod prostriedkov do Sociálnej poisťovne	17 600,0	20 200,0	22 500,0	25 000,0	
2.4. poskyt. úverov a pôž., účasť v medz. org. (FO)	623,4	757,0	757,0	406,0	
2.5.splátka úverov so štátnou zárukou – ŽSR (FO)	0,0	8 551,7	982,1	982,1	
2.6.úhrada záväzku zo zrušeného Združenia Dunaj (FO)	0,0	3 429,9	0,0	0,0	
Saldo rozpočtových operácií 	-14 852,1	-8 830,7	-23 461,1	-25 102,9	
Vylúčenie finančných operácií	-284,5	11 823,9	961,1	102,9	
      vylúčenie príjmových FO	-907,9	-914,7	-778,0	-1 285,2	
      vylúčenie výdavkových FO	623,4	12 738,6	1 739,1	1 388,1	
Saldo rozpočtových operácií bez FO
(vplyv na verejný rozpočet podľa ESA 95)	-15 136,6	2 993,2	-22 500,0	-25 000,0	

5.1.  Príjmové operácie

5.1.1.     Z hľadiska finančného objemu medzi najdôležitejšie príjmové operácie štátnych finančných aktív patria príjmy z Fondu národného majetku SR z dividend od spoločností s majetkovou účasťou Fondu národného majetku SR. Tieto príjmy sa v rovnakej výške prevedú do príjmov štátneho rozpočtu. 

5.1.2.	V roku 2007 sa rozpočtuje transfer z Fondu národného majetku SR do štátnych finančných aktív v objeme 22 200,0 mil. Sk. Z týchto prostriedkov sa v rámci štátnych finančných aktív predpokladá posilnenie termínovaných účtov určených na dôchodkovú reformu vo výške 10 300,0 mil. Sk. Čerpanie prostriedkov v jednotlivých rokoch vychádza z predpokladaných potrieb Sociálnej poisťovne. Predpokladaný vývoj ukazujú nasledovné tabuľky:

Akruálny princíp (v mil. Sk)	Skutočnosť	Schválený rozpočet	Aktualiz. rozpočet	Návrh rozpočtu	
 	2005	2006	2006	2007	2008	2009	
Stavy účtov k 1.1. daného roka	70 109,2	71 934,0	71 934,0	55 537,0	45 803,2	23 303,2	
Hrubý úrok                                            	2 252,9	2 020,2	2 187,8	205,2	0,0	0,0	
Zrážková daň (19%)	428,1	383,8	415,7	39,0	0,0	0,0	
Čistý úrok	1 824,8	1 636,4	1 772,1	166,2	0,0	0,0	
Plánované čerpanie prostriedkov z účtu	0,0	-17 600,0	-19 200,0	-20 200,0	-22 500,0	-25 000,0	
Prijatý transfér na dôchod. reformu-vklad	0,0	1 030,9	1 030,9	10 300,0	0,0	0,0	
Stavy účtov k 31.12. daného roka	71 934,0	57 001,3	55 537,0	45 803,2	23 303,2	-1 696,8	
priemerná úroková sadzba  v %	3,34	3,40	3,40	0,00	0,00	0,00	

Približne v poslednom štvrťroku roku 2009 sa predpokladá, že jednotlivé termínované účty prostriedkov určených na dôchodkovú reformu sa dostanú do deficitu, resp. budú vyčerpané. 

Hotovostný princíp (v mil. Sk)	Skutočnosť	Schválený rozpočet	Aktualiz. rozpočet	Návrh rozpočtu	
 	2005	2006	2006	2007	2008	2009	
Stavy účtov k 1.1. daného roka	70 109,2	70 209,3	70 209,3	55 579,5	45 679,5	23 179,5	
Hrubý úrok	123,6	2 838,9	4 369,5	0,0	0,0	0,0	
Zrážková daň (19%)	23,5	539,4	830,2	0,0	0,0	0,0	
Čistý úrok	100,1	2 299,5	3 539,3	0,0	0,0	0,0	
Plánované čerpanie prostriedkov z účtu	0,0	-17 600,0	-19 200,0	-20 200,0	-22 500,0	-25 000,0	
Prijatý transfér na dôchod. reformu-vklad	0,0	1 030,9	1 030,9	10 300,0	0,0	0,0	
Stavy účtov k 31.12. daného roka	70 209,3	55 939,7	55 579,5	45 679,5	23 179,5	-1 820,5	
priemerná úroková sadzba v %	3,34	3,40	3,40	0,00	0,00	0,00	

Predbežne sa predpokladá, že v roku 2009 bude potrebné zabezpečiť zo štátneho rozpočtu krytie deficitu termínovaných účtov prostriedkov určených na dôchodkovú reformu približne vo výške 1,8 mld. Sk. 

5.1.3.	Ide o akruálne úroky z termínovaných účtov prostriedkov určených na dôchodkovú reformu, pričom sa od 1.1. 2007 nepredpokladá ďalšie úročenie týchto prostriedkov.

5.1.4.	Vláda SR uznesením č. 552 zo 16. júna 2004 schválila Návrh modelu financovania Projektu  výstavby závodu na výrobu automobilov spoločnosťou KIA a závodu na výrobu automobilových  súčiastok Hyundai Mobis. Spomenutým uznesením sa v bode B.2 uložilo podpredsedovi vlády a ministrovi financií  zabezpečiť návratnosť poskytnutých finančných prostriedkov mestu Žilina do konca roka 2004 a následne ďalšími uznesením vlády SR č. 1245 z 15. decembra 2004, č. 320 z 27. apríla 2005 a č. 283 z 29.3.2006 sa tento termín zmenil                     na 30. septembra 2006. Vzhľadom k tomu, že problémy súvisiace s výkupom pozemkov pretrvávajú a na nakladanie s majetkom Slovenského pozemkového fondu sa vzťahuje blokácia podľa uznesenia vlády SR č. 208 z 1. marca 2006, je potrebné dodatkom upraviť zmluvu medzi Ministerstvom financií SR a mestom Žilina tak, aby mesto vrátilo prostriedky návratnej finančnej výpomoci v čase, keď je reálny predpoklad odpredaja spoločností Govinvest I a Govinvest II investorom, t.j. do 30.6.2007. Vzhľadom na uvedené sa v roku 2007 očakáva príjem prostriedkov od mesta Žilina vo výške 827,0 mil. Sk. 

5.1.5.   Príjmy z vymáhania zahraničných pohľadávok, ktoré Slovenská republika získala pri delení majetku bývalej ČSFR, sa na základe výsledkov doterajších rokovaní s dlžníckymi krajinami a aktuálneho stavu zmluvnej dokumentácie rozpočtujú v rokoch 2007 až 2009 v rozpätí 39,2 mil. Sk až 177,5 mil. Sk. Bližšie k jednotlivým rokom je uvedené v úvodnej tabuľke. Úrokové príjmy zo zahraničných úverov, pôžičiek a vkladov sú príjmom štátneho rozpočtu a sú zapracované v rozpočte Štátneho dlhu (kapitola Všeobecná pokladničná správa). 

5.1.6.     Medzi finančné operácie štátnych finančných aktív na strane príjmov zaraďujeme aj príjmy zo splácania poskytnutých úverov a pôžičiek – istín i návratných finančných výpomocí. Ide o príjmy, ktoré boli v minulosti príjmom niektorých kapitol štátneho rozpočtu. Nasledovná tabuľka uvádza príjmové finančné operácie podľa pôsobnosti a zodpovednosti príslušných kapitol štátneho rozpočtu. 

(v mil. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Ministerstvo financií SR	0,5	0,5	0,5	0,5	
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	144,8	101,4	62,2	37,6	
Všeobecná pokladničná správa	501,7	635,3	662,9	1 207,9	
z toho:	 	 	 	 	
  - mesto Košice	41,7	41,7	41,7	41,7	
  - Vodohospodárska výstavba, š. p. 	460,0	593,6	621,2	636,8	
  -  mesto Žilina	0,0	0,0	0,0	529,4	
Celkom	647,0	737,2	725,6	1 246,0	

Do pôsobnosti Ministerstva financií SR patrí správa a vymáhanie pohľadávok štátu z titulu prídelu doplnkového prídelu pozemkového majetku presídlencom z Maďarska na základe Dohody medzi Československom a Maďarskom o výmene obyvateľstva publikovanej pod č. 145/1946 Zb. Celková pohľadávka štátu voči týmto fyzickým osobám ku konca roku 2004 bola približne 15,3 mil. Sk. Príjmy z tohto titulu sa v jednotlivých rokoch predpokladajú tak, ako je uvedené v tabuľke.

V pôsobnosti kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva SR ide o príjmy zo splácania návratných finančných výpomocí poskytnutých zrušenými štátnymi fondmi. 

Príjmy z realizovaných štátnych záruk od nefinančných subjektov sú v pôsobnosti kapitoly Všeobecná pokladničná správa a v zmysle splátkových kalendárov sa v jednotlivých rokoch rozpočtového rámca 2007 až 2009 očakávajú v objemoch ako je uvedené v tabuľke. Príjmy z realizovaných štátnych záruk od nefinančných subjektov predstavujú príjmy od Vodohospodárskej výstavby, š. p. a  Mestu Košice bola poskytnutá úverová výpomoc zo štátnych finančných aktív vo výške 580,0 mil. Sk v zmysle uznesenia vlády SR č. 93 zo dňa 30. 1. 2002. Zmluva o poskytnutí návratných finančných prostriedkov medzi Slovenskou republikou v mene ktorej koná Ministerstvo financií SR a mestom Košice bola podpísaná dňa 11. 6. 2002. Cieľom poskytnutia návratnej finančnej výpomoci bolo, aby mesto Košice po nábehu na ozdravný režim bolo pripravené zabezpečovať základné potreby pre chod samosprávy v obmedzenom, ale životaschopnom režime a súčasne si plniť záväzky plynúce z reštrukturalizovaného úverového zaťaženia.  Mestu Žilina bola  v zmysle uznesenia vlády SR č. 850 zo dňa 26. 10. 2005 poskytnutá návratná finančná výpomoc zo štátnych finančných aktív v sume 529,4 mil. Sk na financovanie výstavby obytného súboru Krasňany. V zmysle uzavretej zmluvy budú finančné prostriedky vrátené do štátnych finančných aktív k 30. 6. 2009.

5.2.  Výdavkové operácie

5.2.1.	Príjmy z Fondu národného majetku SR z dividend v jednotlivých rokoch rozpočtového rámca 2007 až 2009 sa v rovnakej výške ako vstúpili do príjmov štátnych finančných aktív prevedú do príjmov štátneho rozpočtu. To znamená, že z pohľadu bilancie štátnych finančných aktív je táto operácia neutrálna.

5.2.2.	V súvislosti s príjmami z termínovaných účtov prostriedkov určených na dôchodkovú reformu na strane výdavkových operácií štátnych finančných aktív dochádza k úhrade zrážkovej dane z úrokových príjmov z týchto účtov. 

5.2.3.	Najvýznamnejším výdavkovým titulom štátnych finančných aktív bude prevod finančných prostriedkov zo štátnych finančných aktív do Sociálnej poisťovne, ktorý slúži na krytie výpadku jej príjmov z dôvodu zavedenia   II. piliera dôchodkového sporenia. 

5.2.4.    Medzi finančné operácie na strane výdavkov sa zaraďuje aj poskytovanie úverov a pôžičiek, účasť na majetku a splácanie istiny. V jednotlivých rokoch rozpočtového rámca 2007 až 2009 sa rozpočtujú v nižšie uvedených objemoch.

(v mil. Sk)	2006	2007	2008	2009	
IDA* - Medzinárodná rozvojová asociácia; rezerva na doplnenie zdrojov	30,0	30,0	30,0	40,0	
IBRD* + MIGA* - Medzinárodná banka pre obnovu a rozvoj, Multilaterálna investičná záručná agentúra; rezerva na valorizáciu akcií SR a rezerva splatná na požiadanie v rámci zvýšenia základného kapitálu	50,0	5,0	5,0	5,0	
EIB - Európska investičná banka; splatný kapitál a rezervný fond	372,0	722,0	722,0	361,0	
Projekt „Reformy sociálnych dávok“ - návratná finančná výpomoc pre Sociálnu poisťovňu	171,4	0,0	0,0	0,0	
SPOLU	623,4	757,0	757,0	406,0	
*-oficiálna rozvojová pomoc					

5.2.5.	Výrazným výdavkovým titulom štátnych finančných aktív bude splátka úverov so štátnou zárukou za ŽSR, ktoré boli v minulosti realizované prostredníctvom FNM SR na základe dohôd o pristúpení k záväzku medzi Ministerstvom financií SR a FNM SR. Od januára 2007 sa budú splátky úverov so štátnou zárukou realizovať v zmysle platných splátkových kalendárov zo štátnych finančných aktív (úroky z týchto úverov sú súčasťou úrokových nákladov štátneho dlhu).

5.2.6.	Vláda SR svojim uznesením č. 1174 z 8. decembra 2004 k návrhu konečnej podoby zmluvných dokumentov súvisiacich s privatizáciou Slovenských elektrární, a. s v bode A.2. schválila ukončenie činnosti Združenia Dunaj a vysporiadanie pohľadávky SE, a. s. vo výške 3,4 mld. Sk, ktorú SE, a. s. vykazujú voči Združeniu Dunaj a to z výnosu z privatizácie SE, a. s.

6. Štátny rozpočet v metodike ESA 95

Na schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe majú vplyv modifikujúce faktory, ktoré predstavujú rozdiel medzi rozpočtovaním na hotovostnom a na akruálnom princípe (metodika ESA 95). Súčasťou modifikujúcich faktorov štátneho rozpočtu na roky 2007 až 2009 je saldo rozpočtových operácií štátnych finančných aktív bez finančných operácií a zahrnutie položiek časového rozlíšenia ako aj výdavky určené na verejnoprospešný účel (bližšie v časti 3.2. Akruálne dane pre rozpočet verejnej správy 2007 až 2009). 

(v mil. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Modifikujúce faktory, z toho:	-11 492,7	6 692,6	-25 204,6	-30 240,4	
1. saldo rozp. operácíí ŠFA bez FO	-15 136,6	2 993,2	-22 500,0	-25 000,0	
2. vplyv čas.rozl.platených a prijatých úrokov	-4 703,4	-1 558,1	-5 186,4	-5 166,5	
3. medziročná zmena stavu pohľadávok EÚ	6 304,3	2 953,5	2 287,8	1 472,1	
4. časové rozlíšenie daňových príjmov	2 977,0	2 874,0	837,0	-1 097,0	
5. výdavky na VPÚ	-934,0	-570,0	-643,0	-449,0	

6.1.	Saldo rozpočtových operácií štátnych finančných aktív bez finančných operácií je uvedené v časti 5. Štátne finančné aktíva.

6.2.	Položky časového rozlíšenia štátneho rozpočtu obsahujú vplyv časového rozlíšenia platených a prijatých úrokov (rozdiel medzi objemom hotovostných a akruálnych úrokov) súvisiacich so štátnym dlhom. Očakávaný vývoj platených úrokov zobrazuje nasledovná tabuľka. 

Platené úroky (v mil. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Hotovostný princíp	24 027,9	32 992,0	29 617,9	29 816,0	
Akruálny princíp	28 731,3	34 550,1	34 604,3	34 782,5	
Rozdiel	-4 703,4	-1 558,1	-4 986,4	-4 966,5	

V rozpočtovom rámci 2007 až 2009 sa hotovostné a akruálne prijaté úroky rozpočtujú na nasledovnej úrovni.
 
Prijaté úroky (v mil. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Hotovostný princíp	0,0	3 353,1	3 115,8	2 830,4	
Akruálny princíp	0,0	3 353,1	2 915,8	2 630,4	
Rozdiel	0,0	0,0	-200,0	-200,0	

6.3.    Medziročnú zmenu stavu pohľadávok voči EÚ tvoria najmä pohľadávky na priame platby, predvstupové fondy a Kohézny fond. (bližšie v prílohe 3. Rozpočtové vzťahy SR a EÚ).

6.4.   Časové rozlíšenie daňových príjmov (časť 3.2. Akruálne dane pre rozpočet verejnej správy 2007 až 2009) je ďalším faktorom, ktorý ovplyvňuje schodok štátneho rozpočtu. Ide o rozdiel hotovostných a akruálnych daní, ktorý je znížený o výdavky na verejnoprospešný účel. 

Akrualizácia štátneho rozpočtu je vykonaná ďalej za predpokladu:
-	nulovej zmeny stavu pohľadávok a záväzkov rozpočtových organizácií, 
-	nulovej zmeny stavu mimorozpočtových účtov štátnych rozpočtových organizácií, 
-	nerealizovania tovarových deblokácií,
-	neodpúšťania pohľadávok voči zahraničiu. 

Schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe upravený o modifikujúce faktory predstavuje schodok štátneho rozpočtu v metodike ESA 95 a v jednotlivých rokoch rozpočtového rámca sa predpokladá nasledovne.

(v mil. Sk)	2006	2007	2008	2009	
Schodok ŠR na hot. princípe	-57 468,1	-38 864,0	-23 419,9	-13 697,6	
Modifikujúce faktory	-11 492,7	6 692,6	-25 204,6	-30 240,4	
Schodok ŠR (ESA 95)	-68 960,8	-32 171,4	-48 624,5	-43 938,0