1.	Vývoj makroekonomického prostredia1

Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2005 

Na základe posledného vývoja ekonomiky SR, a najmä signálov o pretrvávajúcej atraktívnosti Slovenska pre zahraničných investorov možno jednoznačne potvrdiť doterajšie očakávania o pozitívnom smerovaní v hlavných oblastiach ekonomiky SR; slovenská ekonomika bude aj v roku 2005 rásť relatívne vysokým tempom na udržateľnom základe. Zvýši sa domáci dopyt, výrazne poklesne miera inflácie, zlepší sa aj situácia na trhu práce a zvýši sa životná úroveň obyvateľstva. Deficit bežného účtu zostane pritom na udržateľnej úrovni a na reálny výmenný kurz budú naďalej pôsobiť apreciačné tlaky. Mierna revízia posledných odhadov, založená najmä na údajoch o vývoji v roku 2004 dokonca naznačuje, že  vývoj viacerých indikátorov ekonomiky môže byť ešte lepší, ako sa  pôvodne očakávalo. 

Aktualizácia prognóz na rok 2005	
	Východiská 2005   	ŠR 2005	Aktuálny odhad	
Reálny rast HDP	4,3%	4,5%	4,9%	
HDP v b.c.; mld. Sk	1383,6	1408,0	1429,8	
Priemerná ročná miera inflácie	4,0%	3,3%	3,3%	
Rast priemernej reálnej mzdy	3,0%	3,1%	4,1%	
Bežný účet/HDP	-2,7%*	-1,6%*	-4,1%	
Rast zamestnanosti (štatistické zisťovanie)	0,7%	0,7%	0,7%	
Pozn.: * bez reinvestovaného zisku, aktuálny odhad so zmenou metodiky (vplyv je približne -1% z HDP)
Zdroj: MF SR	

Makroekonomické rámce zostavenia návrhu rozpočtu na roky 2006 až 2010

Projekcia do roku 2010 je postavená na aktualizácií odhadov vývoja v roku 2004 a 2005 a vyššie uvedených predpokladoch o strednodobom vývoji vnútorných a vonkajších podmienok. Prezentované trendy sú výsledkom iteratívneho procesu zlaďovania  fiškálnych, monetárnych a sektorových zámerov, ako aj niektorých expertných odhadov, napr. vplyvov PZI, ktoré sú motorom slovenskej ekonomiky, na rast investícií, zamestnanosti, exportu a dovozu v jednotlivých rokoch, zmien v očakávaniach ekonomických subjektov, svetových cien, konkurencieschopnosti SR v kontexte nových vonkajších podmienok.  Na pozadí celej projekcie stoja vládou prijaté zámery a postupy (reformy, politiky) týkajúce sa vstupu do eurozóny a procesu prípravy na prijatie eura –  t. j. najneskôr v polovici roka 2006 vstúpiť do kurzového režimu ERM II, v roku 2007 splniť všetky maastrichtské kritériá a k 1.1.2009 začať v SR implementovať jednotnú menu euro. 

Aktualizovaná prognóza potvrdzuje aj pre horizont do roku 2010 trendy a charakter vývoja, ktoré sa predpokladali pri tvorbe viacročného rozpočtu na roky 2005 - 2007, ako aj pri aktualizácii konvergenčného programu SR do roku 2010 (november 2004):

•	pretrvávajúci relatívne vysoký rast HDP, ktorý nespôsobuje vnútornú a vonkajšiu nerovnováhu v ekonomike (inflačné tlaky a riziká pre bežný účet platobnej bilancie); vývoj HDP bude blízky úrovne potenciálneho produktu (v rokoch 2006 a 2007 možno očakávať  mierne kladnú produkčnú medzeru);
•	rast založený na kvalitatívnych zmenách – na zvyšovaní celkového faktora produktivity a celkovej konkurencieschopnosti, najmä vplyvom pôsobenia zahraničných investícií na zelenej lúke; 
•	rast stimulovaný najmä domácim (spotrebou a investíciami), ale aj zahraničným dopytom; do roku 2006 s väčším príspevkom domáceho dopytu, po roku 2006 aj s kladným reálnym príspevkom čistého zahraničného dopytu; 
•	klesajúcu, resp. nízku mieru inflácie, reflektujúcu znižovanie vplyvu úprav regulovaných cien a nepriamych daní a rovnovážny charakter dynamiky vývoja ekonomiky, 
•	reálny rast miezd primeraný rastu produktivity práce a vývoju inflácie, ktorý nespôsobuje inflačné tlaky a vytvára predpoklady pre trvalý rast životnej úrovne;
•	po roku 2006 aj výraznejšie zlepšenie bilancie bežného účtu s možnosťou prebytkov v rokoch 2008 - 2010; prechodné prehĺbenie deficitu v rokoch 2005 a 2006 bude odrážať najmä zvýšené dovozy investičného charakteru súvisiace s rozvojom nových výrob (automobilový priemysel) ako aj zvýšenú spotrebu;
•	rovnovážny rast ekonomiky bude sprevádzaný rastom štrukturálnej zamestnanosti, ktorý bude korešpondovať tvorbe nových pracovných príležitostí z titulu zakladania a rozširovania výrob (predpokladaný pozitívny vplyv PZI), ale aj úspešnosti štrukturálnych reforiem; ďalšími impulzmi by mali byť financie z rozpočtu EÚ a verejné investície, predovšetkým v oblasti infraštruktúry;
•	miera nezamestnanosti sa bude znižovať len postupne, odrážať bude vývoj zamestnanosti, ale aj vývoj ekonomicky aktívneho obyvateľstva – nástup silnejších populačných ročníkov na trh práce a súčasné zvyšovanie veku odchodu do dôchodku.

Očakávaný vývoj hlavných makroekonomických indikátorov je obsiahnutý v nasledujúcej tabuľke: 

Makroekonomické predpoklady MF SR	
	
Skutočnosť	
Prognóza	
	2003	2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010	
HDP (b. c., mld.Sk)	1201,2	1325,5	1429,8	1528,5	1645,4	1766,7	1899,4	2042,6	
Tempo rastu HDP (s.c., %)	4,5	5,5	4,9	5,3	6,1	5,2	5,0	5,0	
Priemerná ročná miera inflácie (%)	8,5	7,5	3,3	2,5	2,0	2,0	2,4	2,6	
Produktivita práce (reálny rast, %)	3,6	5,2	4,2	4,3	5,2	4,3	4,2	4,1	
Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti (%)	15,2	14,3	13,1	12,7	12,5	12,4	12,0	11,6	
Zdroj: MF SR	

Odhady iných inštitúcií

Prezentované očakávania strednodobého vývoja ekonomiky SR sú založené na predpoklade úspešného dokončenia a udržania dôležitých reforiem. Reformy sú impulzom pre zvyšovanie výkonnosti a konkurencieschopnosti ekonomiky SR, ktoré podľa niektorých inštitúcií môžu mať dokonca výraznejší vplyv na vývoj ekonomiky, ako odhaduje MF SR. V roku 2004 MF SR založilo Výbor pre makroekonomické prognózovanie, ktorý by mal zvýšiť transparentnosť pri zostavovaní makroekonomických predpokladov rozpočtu, ako aj znížiť riziko tvorby nerealistických a nekonzistentných prognóz. Začiatkom roka 2005 sa uskutočnilo štandardné stretnutie výboru (v súlade s prijatým štatútom) s nasledujúcimi závermi: prognózy MF SR na roky 2005 až 2008 sú vnímané ako realistické až mierne konzervatívne. 

Posudzovanie prognózy MF SR vo Výbore pre prognózovanie	
Člen výboru pre MP	Hodnotenie 	
SAV	realistická (real.47%, optim. 29%, konzerv.24%)	
INFOSTAT	realistická	
NBS	realistická	
VÚB	realistická	
Tatra banka	realistická	
ING Bank	mierne konzervatívna	
SlSP	mierne konzervatívna	
	Zdroj : Výbor pre makroprognózy a MF SR 	

Parametre ovplyvňujúce životnú úroveň

Z pohľadu bežného občana je dôležité, že udržateľný rast ekonomiky prinesie stabilný rast životnej úrovne v podobe vyšších reálnych miezd a reálnych dôchodkov. V roku 2010 bude podľa prognózy priemerná mzda v NH reálne vyššia oproti roku 2004 o 24,6%, počet zamestnaných vzrastie o 5% a reálna spotreba domácnosti sa zvýši o 30%. Platný valorizačný systém dôchodkov, zohľadňujúci vývoj priemernej mzdy a inflácie zabezpečí aj zodpovedajúci rast starobných dôchodkov.

Komparáciu projekcií expertov Výboru pre makroekonomické prognózy, týkajúcich sa vývoja indikátorov ekonomiky dôležitých z pohľadu bežného občana, t. j. indikátorov, ktoré sú signálom rastu životnej úrovne, prezentuje nasledujúca tabuľka :

Vplyv na občana	
	Inštitúcia	2005	2006	2007	2008	
Rast reálnych miezd *	MF SR	4,1%	3,9%	3,7%	3,7%	
	Výbor 	4,1%	3,9%	3,9%	3,5%	
Rast reálnych dôchodkov *	MF SR	3,0%	4,4%	2,9%	2,2%	
	Výbor	3,0%	4,0%	2,5%	2,1%	
Rast zamestnanosti (štatistické zisťovanie)	MF SR	0,7%	0,9%	0,8%	0,8%	
	Výbor	0,7%	0,8%	0,8%	0,8%	
Reálny rast spotreby domácností 	MF SR	5,0%	4,7%	4,4%	4,4%	
	Výbor	5,0%	4,8%	4,8%	4,6%	
Pozn.: Výbor – Priemer Výboru pre makroekonomické prognózovanie (7 inštitúcií bez MF SR)
* - počítané cez priemerný rast CPI
Zdroj: MF SR	

2.	Hospodárenie verejných financií v roku 2004

2. 1. Deficit verejných financií

Hospodárenie verejných financií skončilo podľa predbežných výsledkov v roku 2004 s deficitom 43,9 mld. Sk, čo predstavuje 3,3% HDP. V porovnaní s predpokladom z októbra minulého roku je deficit nižší o 6,4 mld. Sk.  Tento priaznivý vývoj prispel k nižšiemu ako predpokladanému zadlžovaniu budúcich generácií a prispieva k zdravému vývoju slovenskej ekonomiky. 

Lepší ako predpokladaný výsledok bol spôsobený predovšetkým nečerpaním výdavkov vo viacerých kapitolách štátneho rozpočtu, ale aj pozitívnym vývojom v hospodárení Sociálnej poisťovne v závere roku 2004. Rozpočtové kapitoly celkovo nespotrebovali v minulom roku viac ako 20 mld. Sk, oproti očakávaniam z októbra sa nečerpali napríklad nasledovné položky:

1.	Ministerstvo hospodárstva (podpora investícií  KIA, Peugeot - Citroen) - 1,5 mld. Sk
2.	Spolufinancovanie európskych projektov vo viacerých kapitolách - 1,0 mld. Sk
3.	Sociálne dávky a Sociálna poisťovňa - 2 mld. Sk 
4.	Výdavky na štátny dlh – 0,6 mld. Sk
5.	Ministerstvo zdravotníctva (pôžička od Svetovej banky)  - 0,8 mld. Sk
6.	Nerealizácia tovarových deblokácií – 1 mld. Sk

Okrem pozitívneho celkového výsledku verejných financií sa v roku 2004 realizovalo niekoľko transakcií, ktoré prispievajú k zvýšeniu transparentnosti verejných financií a zlepšeniu vypovedacej schopnosti informácií o verejnom dlhu. V minulom roku išlo najmä o ukončenie sporu s ČSOB, oddlženie zdravotníctva, splatenie dlhov a. s. Slovenská konsolidačná (SKA) voči NBS alebo splatenie záväzkov ŽSR voči Sociálnej poisťovni. 

Na základe rozhodnutia arbitráže vznikol v závere roku 2004 Slovensku záväzok voči ČSOB vo výške 25,177 mld. Sk. Táto suma sa tak na rozdiel od minulosti stala súčasťou štátneho dlhu SR. Na základe usmernenia Eurostatu však išlo o tzv. finančnú operáciu, ktorá nezvyšuje deficit verejných financií. Preto tieto výdavky nijako neovplyvnili výsledok verejných financií v roku 2004 a nebudú mať priamy vplyv na deficit ani v nasledujúcich rokoch. Nepriamy vplyv bude v podobe relatívne vyšších čistých úrokových nákladov štátneho dlhu. 

V roku 2004 sa realizovalo oddĺženie zdravotníctva, keď zo štátneho rozpočtu prešlo do a. s. Veriteľ 11,5 mld. Sk. Ministerstvo financií považuje oddĺženie zdravotníctva z pohľadu nárokov na verejné zdroje za ukončené. Časť poskytnutých zdrojov použila a. s. Veriteľ na zníženie záväzkov zdravotníctva voči súkromnému a verejnému sektoru už v roku 2004, časť zostala na účte a. s. Veriteľ a bude použitá na oddĺženie zdravotníckych zariadení v tomto roku. Vyššie uvedené operácie nemali v roku 2004 vplyv na deficit verejných financií, pretože išlo o zníženie záväzkov subjektov verejnej správy. Vplyv na deficit nebude mať ani dokončenie oddlžovania zo strany a. s. Veriteľ v tomto roku.  

V minulom roku prišlo k výraznému zníženiu záväzkov SKA, z úrovne 15,3 mld. Sk na 6,3 mld. Sk. Ku koncu roku 2004 už nemala SKA nijaké záväzky voči NBS a všetky jej zostávajúce záväzky sú voči štátnemu rozpočtu. Hoci splátka záväzkov voči NBS sa realizovala z výdavkov štátneho rozpočtu, ani táto transakcia nemala vplyv na deficit verejných financií, keďže išlo o splátku verejného dlhu.   

V roku 2004 sa podarilo vysporiadať staré záväzky medzi verejnými inštitúciami a ŽSR, keď železnice splatili 1,2 mld. Sk záväzkov voči Sociálnej poisťovni. 
 
Podrobnosti o vývoji jednotlivých zložiek verejných financií budú uverejnené o niekoľko týždňov v štátnom záverečnom účte. 

2. 2. Hrubý verejný dlh

Úroveň hrubého verejného dlhu Slovenskej republiky k 31. 12. 2004 dosiahla 578,1 mld. Sk, čo predstavuje 43,7% HDP. Dominantný podiel na verejnom dlhu mal štátny dlh, ktorý predstavoval 563,4 mld. Sk, pričom rizikové štátne záruky predstavujú z tejto hodnoty 40,9 ml. Sk. Dlh obcí (bez pôžičiek voči verejným inštitúciám, ktoré sa konsolidujú, a preto nezvyšujú verejný dlh) dosahoval takmer 10 mld. Sk a dlh ostatných zložiek verejných financií bol podstatne nižší. 

2. 3. Vplyv verejných financií na ekonomiku 

Vplyv verejných financií na ekonomiku v roku 2004 môžeme hodnotiť tak na hotovostnej, ako aj na akruálnej báze.

V roku 2004 pri zápornej produkčnej medzere (ekonomika operovala pod svojím potenciálom) pôsobila fiškálna politika mierne reštriktívne na základe akruálnych čísel. Daňové príjmy skončili v súlade s rozpočtom na rok 2004.  Ďalšími faktormi podieľajúcimi sa na priaznivých výsledkoch hospodárenia vlády bola nižšia spoluúčasť štátu na realizácii projektov, ktoré sú financované EÚ, ako i nižšie výdavky.

V porovnaní s akruálnym vyčíslením, hotovostné toky vykazujú v roku 2004 miernu expanziu. Okrem rozdielov, ktoré sú spôsobené samotnou metodikou, hlavný dôvod spočíva vo výške daňových príjmov. V roku 2004 bol na hotovostnej báze výnos daňových príjmov o 0,4% na HDP nižší (5,2 mld. Sk) oproti akruálnemu. 

Z hľadiska merania fiškálneho impulzu je hotovostná metodika o niečo relevantnejšia, pretože na agregátny dopyt pôsobia predovšetkým hotovostné toky. Možno konštatovať, že v roku 2004 proticyklicky orientovaná fiškálna expanzia priaznivo pôsobila na agregátny dopyt tým, že napomáhala uzatvárať produkčnú medzeru a zároveň nevytvárala dodatočné tlaky na ekonomiku.

3.	Rozpočtovanie daňových príjmov 

Prognóza daňových príjmov je založená na makroekonomickej prognóze uvedenej v predchádzajúcej časti tohto dokumentu. Prognózy daní vychádzajú z platnej legislatívy s výnimkou dane z príjmu fyzických osôb a spotrebnej dane z tabakových výrobkov. Výnos dane z príjmu fyzických osôb bude v rokoch 2006 – 2008 ovplyvnený predpokladaným zvýšením daňového bonusu zo 400 Sk na 450 Sk mesačne, s účinnosťou od 1. 9. 2005. V porovnaní so schváleným rozpočtom verejnej správy na roky 2005 – 2007 je výnos dane z príjmu fyzických osôb znížený rozšírením nezdaniteľnej časti základu dane, pôvodne určenej len na príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie, aj o príspevky  na  účelové sporenie. V rozpočte verejnej správy na roky 2005 – 2007 sa predpokladalo, že Slovenská republika v roku 2007 zvýši sadzby spotrebnej dane z tabakových výrobkov na úroveň požadovaných smernicou EÚ. Pre naplnenie smernice je potrebné, aby sadzby dane z cigariet dosiahli najneskôr k 1. 1. 2007 úroveň minimálnych sadzieb 43 EUR/1 000 ks cigariet, čo znamená približne 1,70 Sk/kus. Z dôvodu stabilnej a predikovateľnej úrovne cenovej hladiny v roku 2007, v ktorom bude musieť Slovenská republika spĺňať maastrichtské kritérium v oblasti inflácie, sa pristúpilo k posunutiu termínu zvýšenia sadzieb už na rok 2006. Týmto krokom nedôjde k narušeniu integračných cieľov Slovenskej republiky a zároveň sa priebežným monitorovaním daňového zaťaženia cigariet v roku 2006 zabezpečí plnenie smernice EÚ o harmonizácii sadzieb spotrebnej dani z tabakových výrobkov. 
 
V súvislosti so vstupom do EÚ sa Slovenská republika zaviazala prijať smernicu, ktorá rozširuje okruh predmetov zdanenia pri spotrebnej dani z minerálnych olejov o zemný plyn, elektrickú energiu a pevné palivá (uhlie, koks). Podľa tejto smernice musí Slovenská republika zdaňovať tieto komodity na úrovni minimálne 50 % relevantnej minimálnej sadzby dane uplatňovanej v EÚ najneskôr k 1. 1. 2007. V súčasnosti prebiehajú diskusie o spôsobe uplatňovania tejto smernice v praxi, s čím súvisia problémy s identifikáciou základu dane, stanovenia sadzieb a pod. Prognóza daní na roky 2006 – 2008 z uvedených dôvodov nepočíta so žiadnym výnosom z ekologických daní. 

V podmienkach minimálnych úprav legislatívy, základom pre prognózu daní na roky 2006 – 2008 je odhad výnosu daní na rok 2005. Pri zostavovaní rozpočtu verejnej správy na roky 2005 – 2007 Ministerstvo financií SR vychádzalo ešte z odhadov výnosu daní na rok 2004. Tie boli nakoniec do veľkej miery potvrdené predbežnou skutočnosťou v rámci notifikácie verejného dlhu a deficitu k 1. 3. 2005. Úspešný odhad daní na rok 2004 bol dôvodom, prečo sú odchýlky medzi schváleným rozpočtom na roky 2005 – 2007 a súčasnou prognózou na roky 2005 – 2007 minimálne.

Prognóza daňových príjmov MF SR bola podrobená hodnoteniu v rámci Výboru pre daňové prognózy. Tento výbor vznikol ako logický nasledovník Výboru pre makroekonomické prognózy, cieľom je zvýšenie verejnej kontroly nad procesom tvorby rozpočtu verejnej správy prostredníctvom zapojenia odbornej verejnosti do diskusie o prognózach. Členmi výboru sú okrem MF SR zástupcovia nasledovných inštitúcií: NBS, ING Bank, Tatra banka, Slovenská sporiteľňa a INFOSTAT. Prvé zasadnutie Výboru sa konalo 17. 2. 2005 a výsledkom je celkové hodnotenie charakteru definitívnej prognózy MF SR na základe stanoveného kritéria. Strednodobá prognóza daňových príjmov a sociálnych odvodov MF SR bola všetkými členmi výboru označená ako realistická.

Daňové príjmy na hotovostnej báze sú prezentované v nasledovnej tabuľke.

 	(v mil. Sk)	2004	2005	2005	2006	2007	2008	
 		skutočnosť	rozpočet	odhad	prognóza	prognóza	prognóza	
A.	Daňové príjmy	229 336	243 120	243 944	258 726	274 920	293 057	
 	v tom: do štátneho rozpočtu	209 481	201 993	200 706	212 521	224 919	238 787	
 	do rozpočtu obcí	19 856	30 829	32 689	34 913	37 760	40 959	
 	do rozpočtu VÚC	0	10 298	10 519	11 262	12 213	13 283	
A.1	Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku	71 258	69 650	71 401	75 282	81 943	90 188	
 	v tom: Daň z príjmov fyzických osôb	34 285	33 184	34 122	37 071	40 907	45 245	
 	v tom: zo závislej činnosti 	30 583	29 786	30 803	33 776	37 358	41 451	
 	do štátneho rozpočtu (6,2%)*	22 120	1 847	1 910	2 094	2 316	2 570	
 	do rozpočtu obcí (70,3%)	8 463	20 939	21 654	23 744	26 262	29 140	
 	do rozpočtu VÚC (23,5%)	0	7 000	7 239	7 937	8 779	9 741	
 	z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti	3 702	3 399	3 319	3 296	3 550	3 794	
 	do štátneho rozpočtu (6,2%)	3 702	211	206	204	220	235	
 	do rozpočtu obcí (70,3%)	0	2 389	2 333	2 317	2 496	2 667	
 	do rozpočtu VÚC (23,5%)	0	799	780	774	834	892	
 	Daň z príjmov právnických osôb**	31 298	30 066	31 979	32 861	35 586	39 343	
 	Daň z príjmov vyberaná zrážkou	5 675	6 400	5 300	5 350	5 450	5 600	
A.2	Domáce dane na tovary a služby	142 977	162 710	160 582	171 299	180 635	190 327	
 	v tom: Daň z pridanej hodnoty 	99 572	117 339	113 932	122 075	129 516	137 406	
 	    Spotrebné dane 	43 405	45 371	46 650	49 224	51 119	52 921	
A.3	Ostatné dane***	1 929	760	762	744	742	742	
 	v tom: Podiel na vybratých finančných prostriedkoch	 0	728	728	710	710	710	
A.4	Miestne dane	10 437	10 000	11 200	11 400	11 600	11 800	
 	v tom: Dane za špecifické služby	3 703	2 600	3 800	3 850	3 900	3 950	
 	    Daň z motorových vozidiel****	2 487	2 500	2 500	2 550	2 600	2 650	
 	    Daň z nehnuteľností	4 246	4 900	4 900	5 000	5 100	5 200	
* čísla uvedené v zátvorkách predstavujú percentuálny podiel na výnose jednotlivých daní subjektov verejnej správy		
** V roku 2004 išlo 29 052 mil. Sk do ŠR a 2 246 mil. Sk do obcí	
*** Ostatné dane obsahujú aj dane z minulej daňovej sústavy(rok 2004),  dane z medzinárodného obchodu a transakcií (rok 2004), daň   z úhrad za dobývací priestor a daň z úhrad za uskladnenie plynov alebo kvapalín 	
*** *V roku 2004 Cestná daň - z toho  1 293 mil. Sk bolo príjmom ŠR a 1 194 mil. Sk príjmom obcí					

Rozpočet zostavený v metodike ESA 95 poskytuje reálny obraz o hospodárení verejnej správy, preto sa táto metodika používa pri medzinárodných komparáciách a sú v tejto metodike formulované ciele a pravidlá EÚ. Pre zostavenie rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 95 je preto nevyhnutné prognózovať daňové príjmy aj na akruálnej báze.

Oproti príprave rozpočtu na rok 2005 došlo k ďalšiemu skvalitneniu prognózovania daní na akruálnej báze. Týka sa to najmä dane z pridanej hodnoty a dane z príjmov právnických osôb. Pre odhad týchto daní boli vybudované modely, ktoré pracujú na akruálnych hodnotách a výsledkom sú prognózy v metodike ESA 95. Následne sa z akruálnej daňovej povinnosti prognózujú hotovostné toky do rozpočtu.

Keďže zatiaľ neexistuje dostatočná údajová základňa na vybudovanie metodiky pre prognózu ostatných daní v ESA 95, na transformáciu z hotovostných prognóz bol použitý len jeden z modifikujúcich faktorov – časové hľadisko. Ten spočíva v rozdieli medzi vznikom pridanej hodnoty alebo spotreby (akruálny princíp) a skutočne zaplatenou daňou do rozpočtu (hotovostný princíp). U väčšiny daní sa platí daň za predchádzajúce zdaňovacie obdobie, ktorým je zvyčajne mesiac. Medziročný rast daňovej základne (mzdy, spotreba a pod.) spôsobuje, že ročný akruálny výnos dane je vyšší ako hotovostný. Tento spôsob transformácie bol použitý aj pri príspevkoch na sociálne a zdravotné zabezpečenie. 

Daňové príjmy na akruálnej báze (ESA 95) sú prezentované v nasledovnej tabuľke.

 	(v mil. Sk)	2004	2005	2005	2006	2007	2008	
 		skutočnosť	rozpočet	odhad	prognóza	prognóza	prognóza	
A.	Daňové príjmy	234 231	244 526	245 789	262 579	279 320	297 080	
 	v tom: do štátneho rozpočtu	 	203 229	202 121	215 688	228 625	242 060	
 	Do rozpočtu obcí	 	30 957	33 011	35 427	38 280	41 522	
 	Do rozpočtu VÚC		10 341	10 626	11 433	12 387	13 471	
A.1	Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku	69 674	69 766	71 670	77 443	84 638	92 414	
 	v tom: daň z príjmov fyzických osôb	34 374	33 366	34 579	37 802	41 647	46 045	
 	v tom: zo závislej činnosti a funkčných požitkov	30 640	29 966	31 219	34 189	37 793	41 932	
 	do štátneho rozpočtu (6,2%)*	 	1 858	1 936	2 120	2 343	2 600	
 	do rozpočtu obcí (70,3%)	 	21 066	21 947	24 035	26 568	29 479	
 	do rozpočtu VÚC (23,5%)	 	7 042	7 336	8 034	8 881	9 854	
 	z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti	3 734	3 400	3 361	3 613	3 855	4 113	
 	do štátneho rozpočtu (6,2%)	 	211	208	224	239	255	
 	do rozpočtu obcí (70,3%)	 	2 390	2 363	2 540	2 710	2 891	
 	do rozpočtu VÚC (23,5%)	 	799	790	849	906	966	
 	daň z príjmov právnických osôb	29 625	30 000	31 791	34 291	37 541	40 769	
 	daň z príjmov vyberaná zrážkou	5 675	6 400	5 300	5 350	5 450	5 600	
A.2	Domáce dane na tovary a služby	149 456	164 000	162 156	172 991	182 340	192 124	
 	v tom: Daň z pridanej hodnoty 	104 859	118 200	115 280	123 520	131 048	139 032	
 	  Spotrebné dane 	44 597	45 800	46 876	49 471	51 292	53 092	
A.3	Ostatné dane**	1 929	760	762	744	742	742	
 	v tom: Podiel na vybratých finančných prostriedkoch	 	728	728	710	710	710	
A.4	Miestne dane	10 437	10 000	11 200	11 400	11 600	11 800	
 	v tom: Dane za špecifické služby	3 703	2 600	3 800	3 850	3 900	3 950	
 	    Daň z motorových vozidiel***	2 487	2 500	2 500	2 550	2 600	2 650	
 	    Daň z nehnuteľností	4 246	4 900	4 900	5 000	5 100	5 200	
* čísla uvedené v zátvorkách predstavujú percentuálny podiel na výnose jednotlivých daní subjektov verejnej správy		
** Ostatné dane obsahujú aj dane z minulej daňovej sústavy(rok 2004),  dane z medzinárodného obchodu a transakcií (rok 2004), daň   z úhrad za dobývací priestor a daň z úhrad za uskladnenie plynov alebo kvapalín	
*** V roku 2004 Cestná daň - z toho  1 293 mil. Sk bolo príjmom ŠR a 1 194 mil. Sk príjmom obcí					

Nižšie uvedená tabuľka prezentuje rozdiely aktuálnej prognózy daní oproti rozpočtu verejnej správy na roky 2005 – 2007 a ich dosah na deficit. Aktuálna prognóza na roky 2005 a 2006 je mierne nad úrovňou rozpočtu. V roku 2007 predovšetkým nižší výnos DPH spôsobil zníženie celkových príjmov verejných financií. 

Rozdiely medzi aktuálnym odhadom daní a rozpočtom verejnej správy na roky 2005-2007 (v mil. Sk)	
 	2005	2006	2007	
	odhad	prognóza	prognóza	
Daňové príjmy na akruálnej báze (1)	1 262	3 171	-136	
štátny rozpočet	-1 107	-273	-3 951	
obce	2 055	2 872	3 164	
VÚC	285	541	623	
Daňové príjmy na hotovostnej báze	824	808	-2 957	
štátny rozpočet	-1 287	-2 134	-6 279	
obce (2)	1 861	2 496	2 795	
VÚC (3)	220	416	499	
Prostriedky poukázané na verejnoprospešný účel* (4)	778	842	925	
Dosah na rozpočet verejnej správy v metodike ESA 95 **	-1 596	-583	-4 355	
* v  rozpočte na roky 2005-2007 boli zohľadňované ako nižšie príjmy, teraz sú aj v (1) aj ako výdavok
** Dosah = (1)-(2)-(3)-(4)	

4.	Aktuálna situácia vo verejných financiách

Základným cieľom fiškálnej politiky v roku 2005 je, aby  deficit verejných financií neprekročil 3,4% HDP. Vzhľadom na to, že od prípravy rozpočtu uplynulo pol roka, už teraz je zreteľné, že niektoré ukazovatele  verejných financií sa budú vyvíjať mierne odlišne od rozpočtovaných hodnôt. Celkový dopad týchto rozdielov sa však takmer úplne kompenzuje, a preto celkovo je možné konštatovať, že verejné financie sa podľa súčasných informácií vyvíjajú v súlade so schváleným rozpočtom.     

	Ministerstvo financií v súčasnosti identifikuje nasledovné oblasti, ktoré môžu mať pozitívny alebo negatívny vplyv na schválený deficit rozpočtu verejnej správy na rok 2005. 

Položky zlepšujúce hospodárenie verejných financií – 6,7 mld. Sk 

Vo výdavkoch na štátny dlh sa oproti schválenému rozpočtu predpokladá úspora vo výške 5,0 mld. Sk. Hlavným dôvodom tejto úspory sú predovšetkým nižšie úrokové sadzby, ale aj výraznejší ako očakávaný vplyv zavedenia Štátnej pokladnice a tiež rýchlejšie zhodnocovanie slovenskej koruny.  	

Úspora v kapitole Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR v objeme 1,0 mld. Sk sa očakáva v oblasti sociálnych dávok. Jej vznik sa predpokladá v nadväznosti na už dosiahnuté úspory kapitoly v roku 2004. 

            Aktualizovaná prognóza makroekonomického vývoja predpokladá vyšší rast HDP, ako boli očakávania, na ktorých bol postavený rozpočet roku 2005, čím sa vytvára priestor v objeme 0,7 mld. Sk. 

Položky zhoršujúce hospodárenie verejných financií – 8,0 mld. Sk

 Na  základe  vývoja   plnenia   rozpočtu  Sociálnej  poisťovne v roku 2004 a na začiatku tohto roku je možné očakávať, že oproti parametrom nastaveným v rozpočte na rok 2005, dôjde k zhoršeniu bilancie v objeme 3,0 mld. Sk. 
	
V nadväznosti na pravidlá Európskej únie v oblasti hmotných rezerv je potrebné pristúpiť k zabezpečeniu 90-dňových zásob ropy a ropných výrobkov. Na nákup ropy a ropných výrobkov budú v roku 2005 použité nielen prostriedky zo štátneho rozpočtu, ale aj prostriedky z bežného účty obmien a zámien Správy štátnych hmotných rezerv SR. Vzhľadom na to, že použitie týchto zdrojov znižuje štátne aktíva, uvedená transakcia bude mať na rozpočet verejnej správy negatívny vplyv v objeme cca 0,7 mld. Sk. 

Oproti schválenému rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007 sa v rozpočtoch obcí očakáva negatívny vplyv z dôvodu prijatia úveru mestom Bratislava, ktorá v roku 2005 plánuje z úveru použiť 1,0 mld. Sk. 

	V rámci budovania cyklotrónového centra sa v roku 2005 očakáva realizácie tovarovej deblokácie v objeme 1,0 mld. Sk, ktorá mala byť realizovaná už v minulom roku. To bude predstavovať negatívny vplyv na schválený rozpočet roku 2005.  

Vplyvom poklesu úrokových sadzieb príde aj k zníženiu príjmov verejných financií z úročenia účtu, na ktorom sú prostriedky určené na financovanie nákladov dôchodkovej reformy. Tento faktor sa prejaví v poklese úrokových príjmov štátnych finančných aktív oproti rozpočtu o približne 0,7 mld. Sk. 

	Zníženie daňových príjmov, resp. zvýšenie výdavkov obcí sa na verejných financiách prejaví v tomto roku zhoršením bilancie o približne 1,6 mld. Sk. 

Okrem vyššie uvedených vplyvov, ktoré negatívne pôsobia na fiškálny rámec roku 2005, je potrebné brať do úvahy aj fakt, že výdavky verejných financií sa v roku 2005 zvýšia oproti rozpočtu o 9,3 mld. Sk. Ide o prostriedky, ktoré kapitoly nedokázali vyčerpať v minulom roku a boli časovou výnimkou presunuté do tohto roku. Ministerstvo financií SR predpokladá, že rovnakú sumu kapitoly nevyčerpajú ani v tomto roku a bude presunutá do roku 2006. Presný údaj bude známy až po 20. novembri, keď podľa zákona musia kapitoly nahlásiť nevyčerpané prostriedky. 

Ďalšie riziko je v kapitole ministerstva zdravotníctva. Je pravdepodobné, že rozpočet na poistné, ktoré platí štát za svojich poistencov,  nie je dostatočný. Tento problém v súčasnosti analyzujú ministerstvá financií, zdravotníctva a práce, pričom presnejšie informácie budú doplnené do rokovania vlády o východiskách rozpočtu.  

5.	Východiská rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008

Východiská rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 sú pripravené v súlade s Rozpočtom verejnej správy na roky 2005 až 2007, ktorý vláda schválila 13. októbra 2004 a tiež v súlade s Konvergenčným programom Slovenska na roky 2005 až 2010, ktorý vláda schválila v novembri 2004. 

Východiská rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 sa pripravovali v jednoduchších podmienkach ako v predchádzajúcich rokoch. Vyplýva to jednak z toho, že vláda v októbri minulého roku po prvý raz schválila 3-ročný rozpočet, ale aj z celkovej stabilizácie ekonomiky a verejných financií po realizácii reforiem a vstupe do EÚ.

Východiskový rámec rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008	
(údaje v metodike ESA 95)							       (mld. Sk)	
 	Schválený rozpočet VS 	Východiská rozpočtu VS	Rozdiel	
 	2005	2006	2007	2006	2007	2008	2006	2007	
 	 	 	 	 	 	 	V - R	V - R	
Ostatné subjekty VS (deficit-/prebytok+)	9,5	12,8	22,6	-7,2	1,4	11,9	-20,0	-21,2	
Modifikujúce faktory (vplyv akrualizácie ŠR)	4,2	4,7	2,0	21,5	23,4	5,0	16,8	21,4	
Ostatné subjekty + modifikujúce faktory	13,7	17,5	24,6	14,3	24,8	16,9	-3,2	0,2	
Vplyv HDP	–	–	–	0,3	0,4	–	0,3	0,4	
Deficit ŠR na hotovostnom princípe	-61,5	-61,5	-55,5	-58,6	-56,1	-41,9	2,9	-0,6	
Deficit rozpočtu VS bez vplyvu II. piliera	-47,8	-44,0	-30,9	-44,3	-31,3	-25,0	-0,3	-0,4	
Deficit rozpočtu VS bez vplyvu II. piliera (v % na HDP)	-3,4	-2,9	-1,9	-2,9	-1,9	-1,3	0,0	0,0	
Vplyv II. piliera	-5,6	-15,1	-17,9	-15,1	-17,9	-19,2	0,0	0,0	
Vplyv II. piliera (v % na HDP)	-0,4	-1,0	-1,1	-1,0	-1,1	-1,2	0,0	0,0	
Deficit rozpočtu VS s vplyvom II. piliera	-53,4	-59,1	-48,8	-59,4	-49,2	-44,2	-0,3	-0,4	
Deficit rozpočtu VS s vplyvom II. piliera (v % na HDP)	-3,8	-3,9	-3,0	-3,9	-3,0	-2,5	0,0	0,0	
Pozn.:  V stĺpci „rozdiel“ údaj so znamienkom mínus, resp. plus znamená zhoršenie, resp. zlepšenie bilancie 

Deficit verejných financií pre rok 2006 nie je negatívne ovplyvnený nákladmi na dôchodkovú reformu, rovnako ako v roku 2005. Tento postup je v súlade s rozhodnutím Eurostatu a používajú ho aj ďalšie krajiny ako Maďarsko, Poľsko alebo Švédsko.  Prechodné obdobie, počas ktorého sa do deficitu náklady dôchodkovej reformy nemusia započítavať, trvá do marca 2007. Podstatným dôvodom, pre ktorý si aj Slovensko zvolilo tento spôsob vykazovania,  je to, že   až do ukončenia nábehovej fázy dôchodkovej reformy, teda do konca júna 2006, nie je možné spoľahlivo určiť náklady spojené s reformou. Po ukončení tejto nábehovej fázy bude možné aktualizovať dopady dôchodkovej reformy, upresniť ich výšku v rozpočte verejnej správy a prejsť na vykazovanie deficitu vrátane nákladov dôchodkovej reformy.  

Prakticky jedinou významnou neistotou pri zostavovaní východísk sú vzťahy Slovenska k rozpočtu EÚ od roku 2007. Tie bude totiž možné presne definovať až po schválení Finančnej perspektívy na roky 2007 až 2013. Cieľom EÚ je, aby bola politická dohoda o finančnej perspektíve dosiahnutá v júni tohto roku. V súčasnosti je však pravdepodobné, že tento scenár sa nepodarí naplniť a dohoda o finančnej perspektíve sa dosiahne až po schválení rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008. 

Finančná perspektíva na roky 2007 až 2008 bude pre Slovensko znamenať výrazný nárast zdrojov z rozpočtu EÚ. Ministerstvo financií predpokladá, že tento nárast sa ešte naplno neprejaví v roku 2007, ktorý je prvým rokom nového rozpočtového obdobia. V tomto roku sa bude totiž ešte len rozbiehať projektový cyklus a k výraznému nárastu čerpania dôjde až od roku 2008. V súčasnosti nie je možné určiť, aký dodatočný balík Slovensko získa, nie je možné ani určiť sumu potrebnú na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu SR a ani to, v akom pomere sa tieto zdroje rozdelia medzi jednotlivé kapitoly. 

Vzhľadom na vyššie uvedené, východiská na rok 2008 uvádzajú len celkový objem výdavkov štátneho rozpočtu, ktoré by mali medziročne vzrásť o viac ako 10%. Ich rozdelenie bude navrhnuté až v nasledujúcom období. Vzhľadom na možný posun dohody o finančnej perspektíve je však potrebné už teraz upozorniť na to, že neistota o definitívnej podobe rozpočtu na rok 2008 bude pravdepodobne značná počas celého procesu prípravy rozpočtu na roky 2006 až 2008. 

Základné parametre verejných financií, teda najmä deficit verejných financií a výdavkové limity kapitol štátneho rozpočtu, sú na rovnakých úrovniach, ako boli schválené vo vyššie uvedených dokumentoch. Niektoré výnimky, ktoré sú v materiáli presne špecifikované, sú dané len objektívnymi skutočnosťami a nie subjektívnymi rozhodnutiami  ministerstva financií. Ide o zmeny súvisiace so vznikom Environmentálneho fondu. 

V predložených východiskách je zapracovaná aktualizovaná prognóza vývoja slovenskej ekonomiky a daňových a odvodových príjmov. Aktualizované sú aj príjmy a výdavky verejných financií naviazané na úrokové sadzby (najmä úročenie štátneho dlhu, ale aj príjmy z účtu na financovanie dôchodkovej reformy) a finančné vzťahy s rozpočtom EÚ. Všetky tieto zmeny len reagovali na objektívne vstupy a nijakým spôsobom nezasahovali do politických rozhodovaní o rozdelení výdavkov štátneho rozpočtu.  

Výsledkom rešpektovania už schválených základných parametrov rozpočtu a  aktualizácie niektorých vyššie uvedených položiek, je určenie priestoru pre hotovostné výdavky štátneho rozpočtu, ktorých základná analýza je v nasledujúcej tabuľke. 

           	         (v mil. Sk, ak nie je uvedené inak)
	2005	2006	2007	2008	
Hotovostné výdavky štátneho rozpočtu 	318 750	324 844	344 771	377 078	
Z toho rezerva vlády na priority *		4 754	1 215		
Zmena rezervy oproti rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007	–	407	181		
Hotovostné výdavky na splátky štátneho dlhu	30 296	25 135	33 070	33 030	
Hotovostné výdavky štátneho rozpočtu bez štátneho dlhu 	288 454	299 709	311 701	344 048	
Medziročná zmena výdavkov štátneho rozpočtu bez štátneho dlhu (v %)	10,6	3,9	4,0	10,4	
Inflácia (v %)	3,3	2,5	2,0	2,0	
* čistá disponibilná rezerva vlády na priority

Najdôležitejšie rozdiely medzi východiskami rozpočtu verejnej správy na roky 2006 a 2007 a Rozpočtom verejnej správy na roky 2005 až 2007

S cieľom zjednodušiť pohľad na verejné financie je v nasledujúcej časti ich rozpočet rozdelený na dve časti. Jednou je štátny rozpočet na hotovostnej báze, druhou je zvyšok verejných financií, teda ostatné zložky verejných financií a modifikujúce faktory štátneho rozpočtu.  

A.	Ostatné zložky verejných financií a modifikujúce faktory štátneho rozpočtu

Vplyv ostatných zložiek verejných financií (bez štátneho rozpočtu) a modifikujúcich faktorov štátneho rozpočtu na verejné financie je v porovnaní s rozpočtom z októbra 2004 negatívny. Je to spôsobené predovšetkým zhoršením hospodárenia Sociálnej poisťovne v rokoch 2006 aj 2007 a predpokladaným zhoršením hospodárenia obcí v roku 2006 (príloha č. 3).

Sociálna poisťovňa

Aktualizovaný návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne bez vplyvu II. piliera  dôchodkového systému na roky 2006 a 2007 vychádza z očakávaného stavu roka 2005.  Vplyvom týchto zmien ministerstvo financií predpokladá zníženie pôvodne rozpočtovaného prebytku Sociálnej poisťovne bez vplyvu II. piliera v obidvoch rokoch o cca 2,3 mld. Sk. 

Sociálna poisťovňa vo východiskách svojho rozpočtu predpokladá výraznejšie zníženie pôvodne rozpočtovaného prebytku, čo považuje ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny za pesimistické. Táto položka bude preto upresnená v ďalšom procese prípravy rozpočtu verejnej správy. 

Obce

Oproti pôvodne schválenému rozpočtu, v ktorom sa v obidvoch rokoch predpokladalo vyrovnané hospodárenie, očakáva sa v roku 2006 schodkové hospodárenie na úrovni  0,5 mld. Sk, spôsobené hlavne použitím časti úveru, ktorý si zobralo mesto Bratislava. V roku 2006 sa predpokladá, že mesto použije čiastku 1,8 mld. Sk. Zároveň je v návrhu rozpočtu za obce premietnutá aj zmena v daňových príjmoch vrátane ich časového rozlíšenia. V roku 2007 sa predpokladá prebytok obcí na úrovni časového rozlíšenia daňových príjmov.

Fond národného majetku SR

K výraznej zmene oproti pôvodne schválenému  rozpočtu na roky 2006 a 2007 dochádza v aktualizovanom návrhu rozpočtu FNM SR. V súčasnosti sa predpokladá, že FNM SR použije prostriedky získané z privatizácie na posilnenie štátnych finančných aktív na účely dôchodkovej reformy – v roku 2006 v objeme 14,0 mld. Sk a v roku 2007 v objeme 8,5 mld. Sk. Táto transakcia síce zvýši deficit vo FNM, ale naopak sa pozitívne prejaví v bilancii štátnych finančných aktív. Z pohľadu verejných financií pôjde teda o neutrálnu operáciu. Okrem toho príde aj k zníženiu príjmov z dividend o 0,1 mld. Sk. v roku 2006 a o 0,8 mld. Sk v roku 2007, hlavne z dôvodu doprivatizácie podnikov, v ktorých má FNM SR majetkovú účasť, ako aj k miernemu zníženiu ostatných nedaňových príjmov. 

U ostatných subjektov verejnej správy v aktualizovanom návrhu rozpočtu na roky 2006 a 2007 nedochádza k podstatným zmenám. 

Aktualizovaný návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2006 a 2007 je doplnený o Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou a Environmentálny fond, ktoré neboli súčasťou návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007. Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou predpokladá v rokoch 2006 a 2007 schodkové hospodárenie vo výške cca 0,1 mld. Sk a Environmentálny fond prebytkové hospodárenie na úrovni cca 0,1 mld. Sk.

V neskoršom štádiu bude rozpočet verejnej správy doplnený aj o Doplnkové dôchodkové spoločnosti (DDS) a to takým spôsobom, že finančné toky zo Sociálnej poisťovne do DDS sa stanú výdavkom Sociálnej poisťovne a príjmom DDS. Z pohľadu verejných financií pôjde teda o neutrálnu operáciu.  Tento stav bude v súlade s vyššie popísaným prechodným obdobím trvať do marca 2007, pričom po tomto termíne DDS nebudú súčasťou verejného sektora. 

B. Štátny rozpočet

Hotovostný deficit štátneho rozpočtu je okrem vyššie uvedených zmien v hospodárení ostatných zložiek verejných financií (bez štátneho rozpočtu) a modifikujúcich faktorov štátneho rozpočtu, ovplyvnený aj vyšším rastom HDP v porovnaní s pôvodnými predpokladmi. Vzhľadom na to, že cieľ verejných financií je definovaný vo väzbe na úroveň HDP, jeho vyššia úroveň automaticky vytvára väčší priestor v rozpočte.
 
    (v mld. Sk)
	2006	2007	2008	
Hotovostný deficit SR schválený rozpočtom verejnej správy  na roky 2005 až 2007	61,5	55,5	–	
Hotovostný deficit navrhovaný východiskami rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008	58,6	56,1	41,9	
Zmena	2,9	- 0,6	–	

Príjmy štátneho rozpočtu

Daňové príjmy

Napriek tomu, že daňové príjmy verejných financií budú v nasledujúcich rokoch približne rovnaké, ako bolo rozpočtované v rozpočte, ktorý ministerstvo financií pripravilo v lete 2004 a vláda schválila  13. októbra, ich štruktúra zakladá pre vývoj verejných financií problém. Lepšie sa totiž bude vyvíjať daň z príjmov fyzických osôb, ktorá je najmä príjmom samospráv, a naopak horšie DPH, ktorá je príjmom štátneho rozpočtu. Ministerstvo financií predpokladá, že zvýšené hotovostné príjmy samosprávy spotrebujú, a preto sa pozitívne nepremietnu do bilancie verejných financií. Celkový dosah na verejné financií je teda negatívny. Časť dosahu je už zakomponovaná v rozpočtoch samospráv a v modifikujúcich faktoroch štátneho rozpočtu. Hotovostné príjmy štátneho rozpočtu z daní sa v roku 2006 znížia oproti predpokladom o 2,1 mld. Sk a o rok neskôr o 6,3 mld. Sk. 

Nedaňové príjmy 

Vplyvom vytvorenia Environmentálneho fondu sa znížia nedaňové príjmy  štátneho rozpočtu každoročne o 1,4 mld. Sk. Príjmy kapitoly Ministerstva životného prostredia SR sa v súlade s dohodou z jesene minulého roku znižujú v rokoch 2006 a 2007 o 1 364 mil. Sk. Zároveň sa znižujú nedaňové príjmy kapitoly Všeobecná pokladničná správa každoročne o 36 mil. Sk. 

Výdavky štátneho rozpočtu

Vznikom Environmentálneho fondu dochádza aj k zníženiu výdavkov štátneho rozpočtu. V súlade s dohodou z jesene minulého roka sa v rokoch 2006 a 2007 znižujú výdavky kapitol Ministerstva životného prostredia SR (670 mil. Sk), Ministerstva pôdohospodárstva SR (100 mil. Sk), Ministerstva vnútra SR a Ministerstva školstva SR (po 35 mil. Sk), Ministerstva spravodlivosti SR (10 mil. Sk).  V kapitolách Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstva obrany SR a Ministerstva financií SR sa znižujú limity výdavkov o rovnakú sumu, t.j. o 40 mil. Sk. Zostávajúci objem prostriedkov do výšky 1,3 mld. Sk  predstavuje vlastne čerpanie rezervy vlády na priority, každoročne 330 mil. Sk.

Z dôvodu rozdielu medzi znižovanými príjmami a výdavkami z titulu Environmentálneho fondu je v rokoch 2006 a 2007 nevyhnutné zabezpečiť krytie tohto nesúladu, ktorý predstavuje  každoročne 100 mil. Sk. Vzhľadom na skutočnosť, že na základe doterajšieho vývoja nie je vytvorený priestor na krytie predmetnej čiastky, uvedený rozdiel sa prejavuje v znížení rezervy vlády na priority každoročne o ďalších 100 mil. Sk. 

Vznik Environmentálneho fondu sa okrem krátenia výdavkov v dotknutých kapitolách prejavuje aj v znížení rezervy vlády na priority v celkovom objeme 430 mil. Sk. 

Platené úroky

Nižšie ako pôvodne predpokladané úrokové sadzby, ale aj výraznejší vplyv zavedenia Štátnej pokladnice a tiež rýchlejšie zhodnocovanie slovenskej koruny sa prejaví v podstatnom znížení výdavkov na splácanie štátneho dlhu. V štátnom rozpočte sa tak v roku 2006 ušetrí 6,9 mld. Sk a o rok neskôr 7,3 mld. Sk. 

Vzťahy s rozpočtom EÚ

Aktualizácia rozpočtových vzťahov s EÚ sa prejaví v rozpočte verejných financií zvýšením výdavkov na spolufinancovanie v roku 2006 o 1 mld. Sk. 

6.	Predpokladaný vývoj verejného dlhu

Vývoj verejného dlhu bude v rokoch 2005 až 2008 ovplyvňovaný predovšetkým deficitom štátneho rozpočtu. Okrem neho však budú na úroveň verejného dlhu pôsobiť aj niektoré ďalšie faktory. 

Pozitívny vplyv na úroveň verejného dlhu bude mať fungovanie Štátnej pokladnice (ŠP). Vďaka nej bude môcť ministerstvo financií vydávať nižšie množstvo štátnych dlhopisov, pretože od ŠP si bude požičiavať približne 100 miliárd korún. A keďže ŠP je súčasťou verejných financií, táto pôžička nie je podľa metodikty ESA95 verejným dlhom. Fungovanie ŠP sa preto prejaví výrazným znížením verejného dlhu, pričom konkrétne predpokladané hodnoty sú uvedené nižšie. 

Súčasťou štátneho dlhu k 31.12.2004 je aj záväzok voči ČSOB vo výške viac ako 25 mld. Sk. Časť tohto záväzku vo výške 16 mld. SK už bolo splatených zo štátnych finančných aktív, zvyšná časť bude splatená v závere roka 2005. Verejný dlh teda medziročne poklesne o 25 mld. Sk. 

Najmä v rokoch 2005 a 2007 bude mať na vývoj verejného dlhu výrazný pozitívny vplyv aj splácanie rizikových úverov krytých štátnou zárukou. Tieto splátky budú realizované z výnosov z privatizácie. Preto sa dá povedať, že privatizácie tiež prispeje k znižovaniu verejného dlhu. 

Tieto dočasné faktory budú mať vplyv najmä do roku 2007. Od roku 2008 sa predpokladá, že  vývoj verejného dlhu bude ovplyvnený takmer  výlučne deficitom štátneho rozpočtu bez vplyvu zavedenia druhého piliera. Konsolidácia verejných financií, klesajúce úrokové miery a vysoké tempá rastu HDP v roku 2008 a neskôr dávajú dôvod predpokladať postupné znižovanie verejného dlhu na HDP v ďalších obdobiach.

Z ostatných zložiek verejných financií budú celkovú výšku verejného dlhu ovplyvňovať najmä obce, vplyv ostatných subjektov verejnej správy bude pravdepodobne minimálny.

MF SR odhaduje vývoj hrubého verejného dlhu nasledovne:

Očakávané stavy hrubého verejného dlhu k 31.12. príslušného roka 	
	2004 NT	2005 F	2006 F	2007 F	2008 F	
Verejný dlh (mil. Sk)	578 071	522 172	582 179	632 546	674 064	
   z toho  štátne záruky za rizikové úvery	40 863	29 375	22 429	13 555	12 425	
Verejný dlh (% HDP)	43.6	36.5	38.1	38.4	38.2	

Odhad výšky verejného dlhu vychádza z nasledovných predpokladov:

Vplyvy na verejný dlh (mil. Sk), (1), (2)	
	2005 F	2006 F	2007 F	2008 F	
Cash deficit ŠR	57 336	57 734	54 700	39 757	
Úvery obcí	530	1 630	-120	1 250	
Štátne záruky	-11 488	-6 947	-8 873	-1 131	
Výpožičky zo Štátnej pokladnice	- 77 100	7 589	4 660	1 643	
ČSOB	- 25 177	0	0	0	
Spolu	-55 899	60 006	50 367	41 519	
Poznámky: (1) Zmeny k 31.12. T1 oproti 31.12.T0
                   (2) Plusové položky zvyšujú verejný dlh k 31.12. príslušného roku, mínusové položky znižujú dlh

1. Štátne záruky	
	
Štátne záruky za rizikové úvery k 31.12. príslušného roka (mil. Sk)	
	2005 F	2006 F	2007 F	2008 F	
Železnice SR	21 513	20 467	11 776	10 774	
Vodohospodárska výstavba	5830	0	0	0	
Metro	2 033	1 962	1 780	1 651	
Spolu	29 375	22 429	13 555	12 425	

2. Výpožičky zo štátnej pokladnice 

Výpožičky zo Štátnej pokladnice k 31.12. príslušného roka (mil. Sk) 	
	2004	2005	2006	2007	2008	
Zdroje	29 100	106 200	98 611	93 951	92 308	

3. Privatizačné príjmy 

•	príjmy z privatizácie budú (okrem nákladov spojených s privatizáciou)  použité na splácanie štátnych záruk alebo na zvýšenie účtu štátnych finančných aktív na dôchodkovú reformu, ktorý je vedený v Štátnej pokladnici

Privatizačné príjmy  v príslušných rokoch (mil. Sk) 	
	2004	2005	2006	2007	2008	
Privatizačné príjmy	0	19 476	36 997	670	88