Príloha 2

Rozpočtovanie daňových príjmov

Legislatívne predpoklady

Prognóza daňových príjmov je založená na makroekonomickej prognóze uvedenej v predchádzajúcej časti tohto dokumentu. Prognózy daní vychádzajú z platnej legislatívy s výnimkou dane z príjmu fyzických osôb a spotrebnej dane z tabakových výrobkov. Výnos dane z príjmu fyzických osôb bude v rokoch 2006 – 2008 ovplyvnený predpokladaným zvýšením daňového bonusu zo 400 Sk na 450 Sk mesačne, s účinnosťou od 1. 9. 2005. V porovnaní so schváleným rozpočtom verejnej správy na roky 2005 – 2007 je výnos dane z príjmu fyzických osôb znížený rozšírením nezdaniteľnej časti základu dane, pôvodne určenej len na príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie, aj o príspevky  na  účelové sporenie. V rozpočte verejnej správy na roky 2005 – 2007 sa predpokladalo, že Slovenská republika v roku 2007 zvýši sadzby spotrebnej dane z tabakových výrobkov na úroveň požadovaných smernicou EÚ. Pre naplnenie smernice je potrebné, aby sadzby dane z cigariet dosiahli najneskôr k 1. 1. 2007 úroveň minimálnych sadzieb 43 EUR/1 000 ks cigariet, čo znamená približne 1,70 Sk/kus. Z dôvodu stabilnej a predikovateľnej úrovne cenovej hladiny v roku 2007, v ktorom bude musieť Slovenská republika spĺňať maastrichtské kritérium v oblasti inflácie, sa pristúpilo k posunutiu termínu zvýšenia sadzieb už na rok 2006. Týmto krokom nedôjde k narušeniu integračných cieľov Slovenskej republiky a zároveň sa priebežným monitorovaním daňového zaťaženia cigariet v roku 2006 zabezpečí plnenie smernice EÚ o harmonizácii sadzieb spotrebnej dani z tabakových výrobkov. 
 
V súvislosti so vstupom do EÚ sa Slovenská republika zaviazala prijať smernicu, ktorá rozširuje okruh predmetov zdanenia pri spotrebnej dani z minerálnych olejov o zemný plyn, elektrickú energiu a pevné palivá (uhlie, koks). Podľa tejto smernice musí Slovenská republika zdaňovať tieto komodity na úrovni minimálne 50 % relevantnej minimálnej sadzby dane uplatňovanej v EÚ najneskôr k 1. 1. 2007. V súčasnosti prebiehajú diskusie o spôsobe uplatňovania tejto smernice v praxi, s čím súvisia problémy s identifikáciou základu dane, stanovenia sadzieb a pod. Prognóza daní na roky 2006 – 2008 z uvedených dôvodov nepočíta so žiadnym výnosom z ekologických daní. 

V podmienkach minimálnych úprav legislatívy, základom pre prognózu daní na roky 2006 – 2008 je odhad výnosu daní na rok 2005. Pri zostavovaní rozpočtu verejnej správy na roky 2005 – 2007 Ministerstvo financií SR vychádzalo ešte z odhadov výnosu daní na rok 2004. Tie boli nakoniec do veľkej miery potvrdené predbežnou skutočnosťou v rámci notifikácie verejného dlhu a deficitu k 1. 3. 2005. Úspešný odhad daní na rok 2004 bol dôvodom, prečo sú odchýlky medzi schváleným rozpočtom na roky 2005 – 2007 a súčasnou prognózou na roky 2005 – 2007 minimálne.

Prognóza daňových príjmov MF SR bola podrobená hodnoteniu v rámci Výboru pre daňové prognózy. Tento výbor vznikol ako logický nasledovník Výboru pre makroekonomické prognózy, cieľom je zvýšenie verejnej kontroly nad procesom tvorby rozpočtu verejnej správy prostredníctvom zapojenia odbornej verejnosti do diskusie o prognózach. Členmi výboru sú okrem MF SR zástupcovia nasledovných inštitúcií: NBS, ING Bank, Tatra banka, Slovenská sporiteľňa a INFOSTAT. Prvé zasadnutie Výboru sa konalo 17. 2. 2005 a výsledkom je celkové hodnotenie charakteru definitívnej prognózy MF SR na základe stanoveného kritéria. Strednodobá prognóza daňových príjmov a sociálnych odvodov MF SR bola všetkými členmi výboru označená ako realistická.

Odhad jednotlivých daní

Výnos dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti závisí od vývoja zamestnanosti a rastu miezd. Okrem týchto makroekonomických predpokladov do odhadu výnosu vstupujú aj ďalšie parametre a predpoklady. Nezdaniteľná časť základu dane je definovaná ako 19,2-násobok životného minima platného k 1.januáru príslušného roku. Pre účely odhadov sa  životné minimum od roku 2006 indexovalo rastom spotrebiteľských cien. Od 1. 1. 2005 sa rozšírili nezdaniteľné časti základu dane o účelové sporenie. Podľa legislatívy platnej do konca roku 2004 bolo možné znížiť základ dane z titulu platenia príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie do výšky 24 000 Sk ročne. Podľa novej legislatívy je možné znížiť základ dane z titulu účelového sporenia a doplnkového dôchodkového sporenia maximálne vo výške 12 000 Sk ročne. Od 1. 9. 2005 sa predpokladá zvýšenie daňového bonusu zo 400 Sk mesačne na 450 Sk mesačne na jedno dieťa.

Priaznivý makroekonomický vývoj by v kombinácii s daňovou reformou orientovanou na podporu podnikania mal v nasledujúcom období prispievať aj rastu výnosu dane z príjmov fyzických osôb z podnikania.

Jedným z hlavných prínosov daňovej reformy by mal byť vyšší prílev zahraničných investícii. Nízke daňové zaťaženie, razantný pokles úrokových mier a s tým súvisiaca finančná konsolidácia podnikov a neustále sa zlepšujúce podnikateľské prostredie by mali pozitívne vplývať na hospodársky výsledok firiem. Výsledkom by mal byť významný rast výnosu dane z príjmov právnických osôb.

Neistotu pri prognóze daní z príjmov fyzických a právnických osôb zvyšuje ustanovenie zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov, ktoré umožňuje daňovníkom poukázať podiel zaplatenej dane na osobitné účely (verejnoprospešné aktivity mimovládnych neziskových organizácií). Daňovníci môžu požiadať do 30. apríla aktuálneho roka o prevod 2 % zo svojej daňovej povinnosti za predchádzajúci rok vybranej inštitúcii. V roku 2004 sa výnos daní z tohto dôvodu znížil o 845 mil. Sk a MF SR očakáva, že do roku 2008 suma vzrastie na úroveň približne 1,0 mld. Sk. 

Výnos dane z príjmov vyberanej zrážkou bude v rokoch 2006 až 2008 mierne rásť. Predpokladom je stabilný podiel úspor na disponibilných príjmoch obyvateľstva a postupná stabilizácia klesajúcich úrokových mier v ekonomike. Istým impulzom by mala byť pokračujúca realokácia úspor obyvateľstva z vkladových účtov v bankách do podielových fondov s vyššími výnosmi. Prognózovanie zrážkovej dane je komplikované aj vzhľadom na to, že vlastne ide o preddavok pre daň z príjmu fyzických a právnických osôb - jej časť sa preto môže objaviť práve u týchto daní. Z analytického hľadiska je preto lepšie sledovať dane z príjmu spolu.

U dani z pridanej hodnoty je očakávaný výnos v súlade s predpokladaným rastom spotrebných výdavkov domácností, výdavkov verejného sektora na tovary a služby a výdavkov vlády na investície.

Rast spotrebných daní bude v súlade s tempom rastu spotreby domácností v stálych cenách. V roku 2006 bude  výnos spotrebnej dane z tabakových výrobkov ovplyvnený zvýšením sadzieb z  cigariet.

Dňa 1. 11. 2004 nadobudol účinnosť zákon o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady, ktorý upravuje daň z nehnuteľností, dane za špecifické služby a daň z motorových vozidiel. Stanovenie výšky sadzieb daní v medziach  daných zákonom majú v kompetencii jednotlivé obce (daň z nehnuteľností a dane za špecifické služby) a VÚC (daň z motorových vozidiel). Odhad MF SR u týchto daní je preto  len indikatívny, subjekty samosprávy si zostavujú vlastné rozpočty.

Odhad výnosu ostatných daní je tvorený odhadom výnosov z podielu na vybratých finančných prostriedkoch, z úhrad za dobývací priestor a z úhrad za uskladňovanie plynov alebo kvapalín. Výnos z podielu na vybratých finančných prostriedkoch je tvorený 25 % zo sumy vlastných tradičných zdrojov EÚ pripadajúcich na dovozné clo a poľnohospodárske poplatky, ostávajúcich 75% plynie priamo do rozpočtu EÚ. V rozpočte verejnej správy na roky 2005 až 2007 bola daň z úhrad za uskladňovanie plynov alebo kvapalín príjmom štátneho rozpočtu. Od 1. 1. 2005 nadobudol účinnosť nový zákon o Environmentálnom fonde, podľa ktorého výnos dane z úhrad za uskladňovanie plynov alebo kvapalín nebude príjmom štátneho rozpočtu, ale príjmom Environmentálneho fondu. Daň z úhrad za uskladňovanie plynov alebo kvapalín a daň z úhrad za dobývací priestor majú zanedbateľný vplyv z pohľadu celkových príjmov verejnej správy. V roku 2006 sa očakáva ich výnos vo výške 34 mil. Sk.

Medzi hlavné riziká prognózy patrí efekt vstupu do EÚ pri DPH, ziskovosť podnikov a cena ropy. Prvý menovaný jav sa momentálne analyzuje, pričom podstatný je záver, či tento efekt bude pretrvávať aj v nasledujúcich rokoch, alebo bol jednorazového charakteru spojený len s rokom vstupu Slovenskej republiky do EÚ. Tradične veľmi volatilná a najťažšie predikovateľná je daň z príjmov právnických osôb, u ktorej je riziko odhadu najvyššie. Ďalšie zvýšenie cien ropy na medzinárodných trhoch sa môže premietnuť do rastu cien benzínov a motorovej nafty a následne znížiť spotrebu týchto produktov.

Daňové príjmy na hotovostnej báze sú prezentované v nasledovnej tabuľke.

 	(v mil. Sk)	2004	2005	2005	2006	2007	2008	
 		skutočnosť	rozpočet	odhad	prognóza	Prognóza	prognóza	
A.	Daňové príjmy	229 336	243 120	243 944	258 726	274 920	293 057	
 	v tom: do štátneho rozpočtu	209 481	201 993	200 706	212 521	224 919	238 787	
 	do rozpočtu obcí	19 856	30 829	32 689	34 913	37 760	40 959	
 	do rozpočtu VÚC	0	10 298	10 519	11 262	12 213	13 283	
A.1	Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku	71 258	69 650	71 401	75 282	81 943	90 188	
 	v tom: Daň z príjmov fyzických osôb	34 285	33 184	34 122	37 071	40 907	45 245	
 	v tom: zo závislej činnosti 	30 583	29 786	30 803	33 776	37 358	41 451	
 	do štátneho rozpočtu (6,2%)*	22 120	1 847	1 910	2 094	2 316	2 570	
 	do rozpočtu obcí (70,3%)	8 463	20 939	21 654	23 744	26 262	29 140	
 	do rozpočtu VÚC (23,5%)	0	7 000	7 239	7 937	8 779	9 741	
 	z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti	3 702	3 399	3 319	3 296	3 550	3 794	
 	do štátneho rozpočtu (6,2%)	3 702	211	206	204	220	235	
 	do rozpočtu obcí (70,3%)	0	2 389	2 333	2 317	2 496	2 667	
 	do rozpočtu VÚC (23,5%)	0	799	780	774	834	892	
 	Daň z príjmov právnických osôb**	31 298	30 066	31 979	32 861	35 586	39 343	
 	Daň z príjmov vyberaná zrážkou	5 675	6 400	5 300	5 350	5 450	5 600	
A.2	Domáce dane na tovary a služby	142 977	162 710	160 582	171 299	180 635	190 327	
 	v tom: Daň z pridanej hodnoty 	99 572	117 339	113 932	122 075	129 516	137 406	
 	    Spotrebné dane 	43 405	45 371	46 650	49 224	51 119	52 921	
A.3.	Ostatné dane***	1 929	760	762	744	742	742	
 	v tom: Podiel na vybratých finančných prostriedkoch	 0	728	728	710	710	710	
A.4.	Miestne dane	10 437	10 000	11 200	11 400	11 600	11 800	
 	v tom: Dane za špecifické služby	3 703	2 600	3 800	3 850	3 900	3 950	
 	    Daň z motorových vozidiel****	2 487	2 500	2 500	2 550	2 600	2 650	
 	    Daň z nehnuteľností	4 246	4 900	4 900	5 000	5 100	5 200	
* čísla uvedené v zátvorkách predstavujú percentuálny podiel na výnose jednotlivých daní subjektov verejnej správy		
** V roku 2004 išlo 29 052 mil. Sk do ŠR a 2 246 mil. Sk do obcí	
*** Ostatné dane obsahujú aj dane z minulej daňovej sústavy(rok 2004),  dane z medzinárodného obchodu a transakcií (rok 2004), daň   z úhrad za dobývací priestor a daň z úhrad za uskladnenie plynov alebo kvapalín 	
*** *V roku 2004 Cestná daň - z toho  1 293 mil. Sk bolo príjmom ŠR a 1 194 mil. Sk príjmom obcí					

Akruálne dane pre rozpočet verejnej správy 2006 až 2008

Rozpočet zostavený v metodike ESA 95 poskytuje reálny obraz o hospodárení verejnej správy, preto sa táto metodika používa pri medzinárodných komparáciách a sú v tejto metodike formulované ciele a pravidlá EÚ. Pre zostavenie rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 95 je preto nevyhnutné prognózovať daňové príjmy aj na akruálnej báze.

Oproti príprave rozpočtu na rok 2005 došlo k ďalšiemu skvalitneniu prognózovania daní na akruálnej báze. Týka sa to najmä dane z pridanej hodnoty a dane z príjmov právnických osôb. Pre odhad týchto daní boli vybudované modely, ktoré pracujú na akruálnych hodnotách a výsledkom sú prognózy v metodike ESA 95. Následne sa z akruálnej daňovej povinnosti prognózujú hotovostné toky do rozpočtu.

Keďže zatiaľ neexistuje dostatočná údajová základňa na vybudovanie metodiky pre prognózu ostatných daní v ESA 95, na transformáciu z hotovostných prognóz bol použitý len jeden z modifikujúcich faktorov – časové hľadisko. Ten spočíva v rozdieli medzi vznikom pridanej hodnoty alebo spotreby (akruálny princíp) a skutočne zaplatenou daňou do rozpočtu (hotovostný princíp). U väčšiny daní sa platí daň za predchádzajúce zdaňovacie obdobie, ktorým je zvyčajne mesiac. Medziročný rast daňovej základne (mzdy, spotreba a pod.) spôsobuje, že ročný akruálny výnos dane je vyšší ako hotovostný. Tento spôsob transformácie bol použitý aj pri príspevkoch na sociálne a zdravotné zabezpečenie. Nižšie uvedená tabuľka sumarizuje vplyv akruálnej prognózy oproti hotovostnej za všetky daňové príjmy a odvody.

Odhad rozdielu medzi akruálnymi a hotovostnými prognózami v rokoch 2006 – 2008 (v mil. Sk)	
	2006	2007	2008	
Dane	2 603	3 100	2 723	
Príspevky na sociálne a zdravotné zabezpečenie	970	1 033	1 101	
Daňové príjmy spolu	3 573	4 133	3 824	
	Zdroj: Ministerstvo financií SR	

Pri akruálnych daniach dochádza oproti hotovostnému plneniu k odlišnému zaznamenaniu sumy 2 % poukazovaných na osobitný účel z daní z príjmov fyzických a právnických osôb. Rozdiel vyplýva z dvoch dôvodov. Po prvé, hotovostné plnenie je znížené o sumu, ktorú daňovníci poukázali z daňovej povinnosti za predchádzajúci rok (v roku 2005 z daňovej povinnosti 2004). V prípade rozpočtu zostaveného na akruálnej báze sa suma prevedená na osobitné účely rovná sume poukázanej z daňovej povinnosti príslušného roka (v roku 2005 z daňovej povinnosti 2005). Po druhé, kým pri hotovostnom princípe suma poukázaná na osobitný účel ovplyvňuje výšku výnosu dane znížením príjmov verejnej správy, akruálne dane nie sú týmto prevodom ovplyvnené. Vyplýva to z ekonomickej podstaty transakcie, ktorá neznižuje výšku daňovej povinnosti voči verejným financiám, ale na základe zákona schváleného NR SR, sa časť peňazí použije na financovanie tretieho sektora. Uvedená suma teda neznižuje príjmy, ale zvyšuje verejné výdavky a týmto spôsobom negatívne ovplyvňuje hospodárenie v metodike ESA 95. 

Vplyv prevodu prostriedkov na verejnoprospešný účel v rokoch 2004 – 2008 na rozpočet (v mil. Sk)	
	2004	2005	2006	2007	2008	
Prevod na VPÚ 
 - zníženie príjmov na hotovostnej báze	845	736	778	842	925	
						
Prevod na VPÚ spolu ESA 95
 - zvýšenie výdavkov v ESA 95	736	778	842	925	1 012	
Prevod na VPÚ z DPFO	236	240	262	290	322	
Prevod na VPÚ z DPPO	500	538	580	635	690	
		Zdroj: Daňové riaditeľstvo SR, Ministerstvo financií SR	

Daňové príjmy na akruálnej báze (metodika ESA 95) sú prezentované v nasledovnej tabuľke.

 	(v mil. Sk)	2004	2005	2005	2006	2007	2008	
 		skutočnosť	rozpočet	odhad	prognóza	prognóza	prognóza	
A.	Daňové príjmy	234 231	244 526	245 789	262 579	279 320	297 080	
 	v tom: do štátneho rozpočtu	 	203 229	202 121	215 688	228 625	242 060	
 	do rozpočtu obcí	 	30 957	33 011	35 427	38 280	41 522	
 	do rozpočtu VÚC		10 341	10 626	11 433	12 387	13 471	
A.1	Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku	69 674	69 766	71 670	77 443	84 638	92 414	
 	v tom: daň z príjmov fyzických osôb	34 374	33 366	34 579	37 802	41 647	46 045	
 	v tom: zo závislej činnosti a funkčných požitkov	30 640	29 966	31 219	34 189	37 793	41 932	
 	do štátneho rozpočtu (6,2%)*	 	1 858	1 936	2 120	2 343	2 600	
 	do rozpočtu obcí (70,3%)	 	21 066	21 947	24 035	26 568	29 479	
 	do rozpočtu VÚC (23,5%)	 	7 042	7 336	8 034	8 881	9 854	
 	z podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti	3 734	3 400	3 361	3 613	3 855	4 113	
 	do štátneho rozpočtu (6,2%)	 	211	208	224	239	255	
 	do rozpočtu obcí (70,3%)	 	2 390	2 363	2 540	2 710	2 891	
 	do rozpočtu VÚC (23,5%)	 	799	790	849	906	966	
 	Daň z príjmov právnických osôb	29 625	30 000	31 791	34 291	37 541	40 769	
 	Daň z príjmov vyberaná zrážkou	5 675	6 400	5 300	5 350	5 450	5 600	
A.2	Domáce dane na tovary a služby	149 456	164 000	162 156	172 991	182 340	192 124	
 	v tom: Daň z pridanej hodnoty 	104 859	118 200	115 280	123 520	131 048	139 032	
 	  Spotrebné dane 	44 597	45 800	46 876	49 471	51 292	53 092	
A.3.	Ostatné dane**	1 929	760	762	744	742	742	
 	v tom: Podiel na vybratých finančných prostriedkoch	 	728	728	710	710	710	
A.4.	Miestne dane	10 437	10 000	11 200	11 400	11 600	11 800	
 	v tom: Dane za špecifické služby	3 703	2 600	3 800	3 850	3 900	3 950	
 	    Daň z motorových vozidiel***	2 487	2 500	2 500	2 550	2 600	2 650	
 	    Daň z nehnuteľností	4 246	4 900	4 900	5 000	5 100	5 200	
* čísla uvedené v zátvorkách predstavujú percentuálny podiel na výnose jednotlivých daní subjektov verejnej správy		
** Ostatné dane obsahujú aj dane z minulej daňovej sústavy(rok 2004),  dane z medzinárodného obchodu a transakcií (rok 2004), daň   z úhrad za dobývací priestor a daň z úhrad za uskladnenie plynov alebo kvapalín	
*** V roku 2004 Cestná daň - z toho  1 293 mil. Sk bolo príjmom ŠR a 1 194 mil. Sk príjmom obcí					

Porovnanie aktuálneho odhadu daní s rozpočtom verejnej správy na roky 2005 – 2007

Nižšie uvedená tabuľka prezentuje rozdiely aktuálnej prognózy daní oproti rozpočtu verejnej správy na roky 2005 – 2007 a ich dopad na deficit. Aktuálna prognóza na roky 2005 a 2006 je mierne nad úrovňou rozpočtu. V roku 2007 predovšetkým nižší výnos DPH spôsobil zníženie celkových príjmov verejných financií. Oproti rozpočtu verejnej správy na roky 2005 – 2007 došlo k miernej zmene štruktúry výnosov daní. Aktuálna prognóza vychádza z predbežnej skutočnosti, ktorá upresnila pôvodné prognózy pre rozpočet 2005  – 2007. Nižší výnos dane z pridanej hodnoty je kompenzovaný vyšším výnosom priamych daní. 

V rámci fiškálnej decentralizácie v roku 2005 bolo až 93,8% výnosu dane z príjmov fyzických osôb prisúdené rozpočtom obcí a VÚC. Vyššia prognóza dane z príjmov z fyzických osôb sa z tohto dôvodu prejaví v náraste zdrojov samospráv. Ministerstvo financií SR nepredpokladá, že vyšší výnos dane z príjmov fyzických osôb pozitívne ovplyvní deficit verejnej správy. Samosprávy majú právomoc využiť tieto zdroje podľa vlastného uváženia a nárast zdrojov bude viesť pravdepodobne k ekvivalentnému nárastu výdavkov. Naopak, nižšia prognóza daní plynúcich do štátneho rozpočtu musí byť kompenzovaná znížením výdavkov, ktoré by inak viedli k nárastu deficitu. Okrem prognózy daní na deficit verejnej správy negatívne vplýva aj suma poukázaná na verejnoprospešné účely. 

Rozdiely medzi aktuálnym odhadom daní a rozpočtom verejnej správy na roky 2005-2007 (v mil. Sk)	
 	2005	2006	2007	
	odhad	prognóza	prognóza	
Daňové príjmy na akruálnej báze (1)	1 262	3 171	-136	
Štátny rozpočet	-1 107	-273	-3 951	
Obce	2 055	2 872	3 164	
VÚC	285	541	623	
Daňové príjmy na hotovostnej báze	824	808	-2 957	
Štátny rozpočet	-1 287	-2 134	-6 279	
obce (2)	1 861	2 496	2 795	
VÚC (3)	220	416	499	
Prostriedky poukázané na verejnoprospešný účel* (4)	778	842	925	
Dosah na rozpočet verejnej správy v metodike ESA 95 **	-1 596	-583	-4 355	
* v  rozpočte na roky 2005-2007 boli zohľadňované ako nižšie príjmy, teraz sú aj v (1) aj ako výdavok
** Dosah = (1)-(2)-(3)-(4)	
(+)  indikuje aktuálny odhad vyšší ako rozpočet, (-)  indikuje aktuálny odhad nižší ako rozpočet		

Daňové a odvodové zaťaženie Slovenska v rámci EÚ 25

V januári 2005 Eurostat publikoval informácie týkajúce daňových príjmov krajín EÚ 25 za obdobie rokov 1995 – 2003. Súčasťou publikácie bolo meranie daňového zaťaženia pomocou daňovej kvóty II, ktorá predstavuje sumu akruálnych daní a sociálnych príspevkov vyjadrených ako podiel na HDP. 

Slovensko v rámci 25 krajín Európskej únie dosiahlo tretie najnižšie daňové zaťaženie vo výške 30,7 % HDP, nižšie mala len Litva a Lotyšsko. Slovenská republika bola zároveň najúspešnejšia v znižovaní daňového zaťaženia, ktoré sa od roku 1995 do roku 2003 znížilo o 9,9 % HDP.

Daňové zaťaženie v krajinách EÚ 25 v roku 2003 (% HDP; ESA 95)		Zmena daňového zaťaženia v období rokov
1995 – 2003 (% HDP; ESA 95)	
			
Zdroj: Eurostat, Ministerstvo financií SR		Zdroj: Eurostat	

Podľa aktuálnych odhadov, v roku 2004 došlo k ďalšiemu zníženiu daňového zaťaženia o 1,1 percentuálneho bodu HDP. Na celkovom znížení sa dane podieľali 0,5 % HDP a sociálne príspevky 0,6 % HDP. Odhad na rok 2005 očakáva pokračovanie znižovania daňového zaťaženia na úroveň 29,0 % HDP s postupnou stabilizáciou daňovej kvóty v nasledujúcom období. Do roku 2010 Ministerstvo financií SR očakáva pokles daňového zaťaženia na úroveň 28,1 % HDP.