Príloha 1
1.	VÝVOJ MAKROEKONOMICKÉHO PROSTREDIA

1.1.	Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2005 

Na základe posledného vývoja ekonomiky SR, a najmä signálov o pretrvávajúcej atraktívnosti Slovenska pre zahraničných investorov, možno jednoznačne potvrdiť doterajšie očakávania o pozitívnom smerovaní v hlavných oblastiach ekonomiky SR; slovenská ekonomika bude aj v roku 2005 rásť relatívne vysokým tempom na udržateľnom základe. Zvýši sa domáci dopyt, výrazne poklesne miera inflácie, zlepší sa aj situácia na trhu práce a zvýši sa životná úroveň obyvateľstva. Deficit bežného účtu zostane pritom na udržateľnej úrovni a na reálny výmenný kurz budú naďalej pôsobiť apreciačné tlaky. Mierna revízia posledných odhadov založená najmä na údajoch o vývoji v roku 2004 dokonca naznačuje, že  vývoj viacerých indikátorov ekonomiky môže byť ešte lepší, ako sa  pôvodne očakávalo. 

Aktualizácia prognóz na rok 2005	
	Východiská 2005   	ŠR 2005	Aktuálny odhad	
Reálny rast HDP	4,3%	4,5%	4,9%	
HDP v b. c.; mld. Sk	1383,6	1408	1429,8	
Priemerná ročná miera inflácie	4,0%	3,3%	3,3%	
Rast priemernej reálnej mzdy	3,0%	3,1%	4,1%	
Bežný účet/HDP	-2,7%*	-1,6%*	-4,1%	
Rast zamestnanosti (štatistické zisťovanie)	0,7%	0,7%	0,7%	
Pozn.: * bez reinvestovaného zisku, aktuálny odhad so zmenou metodiky (vplyv je približne -1% z HDP)
Zdroj: MF SR	

V porovnaní s predpokladmi rozpočtu na rok 2005 možno očakávať mierne vyšší rast HDP -  o 0,4 percentuálneho bodu (p. b.) a až o 1 p. b. vyšší rast priemernej reálnej mzdy a vyšší rast spotreby aj investícií. Akcelerácia domáceho dopytu sa síce prejaví v zhoršení deficitu bežného účtu (3,8% HDP), avšak deficit naďalej bude zotrvávať na bezpečne financovateľnej úrovni. Samotná aktualizácia odhadu vývoja v roku 2005 neprináša preto za daných podmienok negatívne riziká pre plnenie rozpočtu.

Zvýšený podiel priamych zahraničných investícií výrazne podporil efektívnosť a konkurencieschopnosť ekonomiky SR (výmenný kurz sa zhodnocuje bez rizika pre bežný účet, ktorý stále zostáva na bezpečne financovateľnej úrovni; zvyšujú sa ratingové hodnotenia krajiny v rámci investičného stupňa); zvyšuje sa celkový faktor produktivity aj zásoba kapitálu, v dôsledku čoho stúpa potenciálny produkt (cca o 5% ročne), t.j. udržateľná – rovnovážna úroveň rastu HDP.  Podľa prognóz možno očakávať, že rast HDP môže byť v roku 2005 blízky, resp. mierne vyšší ako rast potenciálneho produktu, čo prinesie uzavretie doterajšej zápornej produkčnej medzery.

V roku 2005 sa opäť mierne posunie štruktúra agregovaného dopytu v prospech domáceho trhu – a to vplyvom tak vyššieho rastu spotreby, ako aj investícií. Možno očakávať, že príspevok súkromnej spotreby k rastu HDP mierne prevýši reálny príspevok investícií; impulzom bude najmä vyšší rast reálnych miezd (4,1%), reflektujúci výrazný pokles inflácie (na 3,3%, t.j. o 4,2 p.b.) a rast produktivity práce (reálne 4,2%). Spotrebu bude naďalej stimulovať aj pretrvávajúci sklon domácností k spotrebe, ako reakcia na klesajúci trend úrokových sadzieb, lacnejšie dovozy pri apreciácii kurzu a konkurenčné prostredie obchodných reťazcov. Očakáva sa, že v roku 2005 bude kulminovať aj rast investícií, súvisiaci najmä s pôsobením zahraničných investorov na Slovensku a  ďalším rozvojom výrob (hlavne týkajúcich sa automobilového priemyslu); rast investičných aktivít reflektuje pozitívny vývoj hospodárskych výsledkov podnikov,  klesajúci trend úrokových sadzieb, ako i očakávania apreciačného trendu výmenného kurzu.  Podobne ako v roku 2004, budovanie  nových výrob sa odrazí aj v raste zásob. 

Na druhej strane, bilancia celkového zahraničného dopytu sa oproti roku 2004 v dôsledku obchodnej bilancie mierne zhorší – v bežných cenách prekročí úroveň 3% HDP, pričom jej záporný reálny príspevok k rastu ekonomiky sa v porovnaní s rokom 2004 opäť mierne zníži. 

Pomalší rast exportu bude odrážať jednak ustálenejší export automobilového priemyslu (oproti počiatočnej fáze nábehu) a tiež stále slabšie tempo oživovania európskej ekonomiky ako sa pôvodne predpokladalo. Kým podiel celkového exportu na HDP sa pravdepodobne zvýši o 0,5 p. b. (na cca. 77,3%), podiel dovozov a dovozová náročnosť stúpne takmer o 1 p.b. (na cca. 80,4% HDP), a to najmä vplyvom dovozov technológií súvisiacich s rozvojom investičného procesu, ale aj dovozom spotrebného tovaru. Predpokladaný vývoj domáceho aj zahraničného dopytu sa premietne do ďalšieho zvýšenia miery otvorenosti ekonomiky – na cca 157,9% HDP. 

Obchodná bilancia má rozhodujúci vplyv na vývoj bežného účtu -  deficit bežného účtu platobnej bilancie by sa mal pri zmienených predpokladoch prehĺbiť v roku 2005 na úroveň 3,8 % HDP z 3,4% HDP v r.2004. Schodok bežného účtu však bude bezpečne krytý prebytkom finančného účtu založeným predovšetkým na zvýšenom príleve priamych zahraničných investícií.

Pokračujúci vysoký rast ekonomiky bude sprevádzaný aj miernym rastom dopytu po pracovnej sile (0,7% podľa štatistického zisťovania) a poklesom počtu nezamestnaných (cca o 2,7% podľa VZPS). Miera nezamestnanosti podľa VZPS by za týchto predpokladov mohla klesnúť o 0,4 p. b. (na 17,7%; resp. 13,1% meraná v ÚPSVaR podľa disponibilného evidovaného počtu).  Stláčanie miery nezamestnanosti - relatívneho indikátora trhu práce - bude aj v roku 2005 spomaľované rastom ekonomicky aktívneho obyvateľstva v dôsledku postupného predlžovania veku odchodu do dôchodku a tiež nástupu silnejších populačných ročníkov na trh práce. 

V porovnaní s rokom 2004, keď došlo aj k zmenám sadzieb DPH, boli v roku 2005 januárové úpravy regulovaných cien realizované v podstatne menšej miere. Začiatkom tohto roka tak vplyvom bázického efektu inflácia meraná indexom spotrebiteľských cien poklesla z decembrových 5,9% na 3,2% v januári tohto roka. Kým v ďalších mesiacoch by mali doznievať sekundárne efekty administratívnych zásahov, ich dopad na infláciu by mal byť len mierny. Doterajší vývoj jadrovej a čistej inflácie naznačuje, že dopytové tlaky sú naďalej obmedzené. V priebehu roka cenový vývoj ovplyvní najmä vývoj cien potravín, ktorých rast v minulom roku potláčala silnejúca konkurencia na trhu obchodných reťazcov. Znížením váhy potravín v spotrebnom koši od začiatku tohto roka by však ich dopad nemal predstavovať vážnejšie riziko. Vývoj cien aj v tomto roku ovplyvní svetový trh s ropou, ktorej ceny v minulom roku zaznamenali dramatický nárast a viedli k rastu cien pohonných hmôt. MF SR predpokladá, že priemerná medziročná miera celkovej inflácie dosiahne v roku 2005 3,3% a skončí tak v blízkosti dolného pásma inflačného cieľa NBS (3,0 - 4,0%).

Začiatkom roka 2005 došlo k zmene výkonu menovej politiky centrálnej banky, ktorá prešla na explicitné cieľovanie inflácie v podmienkach ERMII v snahe ovplyvniť inflačné očakávania a plniť maastrichtské kritérium v cenovej oblasti s ambíciou prijať spoločnú európsku menu v roku 2009. Obmedzené inflačné tlaky a priaznivejší vývoj spotrebiteľských cien, ako boli očakávania centrálnej banky, jej umožnili pokračovať v uvoľňovaní menovej politiky a pristúpiť koncom februára k zníženiu hlavnej úrokovej sadzby (dvojtýždenná sterilizačná repo sadzba) o 100 bázických bodov na 3,0%. Ďalší vývoj krátkodobých úrokových sadzieb bude v priebehu roka závisieť od cenovej stability, vývoja reálnej ekonomiky a zároveň od vývoja výmenného kurzu koruny.

Silný ekonomický rast a prílev zahraničných investícií podnietili silný apreciačný trend výmenného kurzu slovenskej koruny voči spoločnej európskej mene. V priebehu minulého roka kurz koruny voči euru posilnil o 5,9% a viackrát prekonal historické maximá. Začiatkom tohto roka pokoril hranicu 38,00 EUR/SKK. Priaznivé makroekonomické výsledky, uskutočnenie dôležitých reforiem a zvýšenie ratingu krajiny vyvolávajú tlaky na posilňovanie koruny, no apreciácia meny mnohokrát nie je vedená úrokovým diferenciálom, ale skôr pôsobením krátkodobého kapitálu, ktorý očakáva ďalšie zhodnocovanie meny. V priebehu roka možno očakávať pozvoľné posilňovanie meny s miernymi korekciami a ďalšie opatrenia centrálnej banky proti jej príliš rýchlej apreciácii.
1.2.	Makroekonomické rámce zostavenia návrhu rozpočtu na roky 2006 až 2010

Prognóza makroekonomického vývoja na roky 2006 až 2010 je založená na viacerých predpokladoch o vývoji vonkajších a vnútorných podmienok. Obzvlášť významným a pre  súčasnú etapu špecifickým je vplyv postupu plnenia kritérií pre prijatie spoločnej meny euro k 1.1.2009 a vplyv predpokladaného plného členstva SR v eurozóne v rokoch 2009 a 2010. Preto popri predpokladoch o vývoji dovozov našich obchodných partnerov a o vývoji svetových cien a výmenných kurzov je dôležité naplnenie predpokladov o dosahovaní reálnej, nominálnej a štrukturálnej konvergencie ekonomiky SR. Dôraz sa kladie najmä na konsolidáciu verejných financií a správnu voľbu fiškálnej politiky, čo je kľúčovým predpokladom pre dosiahnutie maastrichtských kritérií na udržateľnej úrovni a stabilný priebeh celkovej konvergencie SR.
1.2.1.	Vývoj vonkajšieho prostredia

Posledný vývoj svetovej ekonomiky ukazuje, že jej oživenie pokračuje o čosi pomalším tempom ako sa pôvodne očakávalo. Rozdiely vo výkonnosti jednotlivých ekonomík sú naďalej pomerne výrazné. Priaznivé makroekonomické výsledky a dôveru investorov i spotrebiteľov v minulom roku ohrozovali geopolitické riziká, no predovšetkým vysoké ceny ropy a obavy o ich vplyv na spomalenie svetového hospodárskeho rastu. Posledné odhady OECD i Európskej komisie naznačujú, že oživenie dynamiky ekonomického rastu nebude ani v nasledujúcich rokoch rovnomerné.

Očakávaný ekonomický rast vo vybraných krajinách	
	2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010	
USA	4,4	3,3	3,6	3,4	3,2	3,2	3,2	
Japonsko	4,0	2,1	2,3	1,3	1,0	0,9	0,7	
Eurozóna	1,8	1,9	2,5	2,6	2,3	2,1	2,0	
    Nemecko	1,2	1,4	2,3	2,4	2,0	1,9	1,9	
     Francúzsko	2,1	2,0	2,3	2,8	2,6	2,2	2,0	
Česká republika	3,9	4,2	4,1	3,7	3,2	3,0	2,9	
Poľsko	5,4	4,3	4,5	4,8	4,8	4,4	4,2	
Maďarsko	4,2	3,8	3,6	4,3	4,5	4,5	4,4	
Zdroj: OECD Economic Outlook No.76	

Motorom globálneho ekonomického rastu naďalej zostávajú Spojené štáty americké. Zlepšenie situácie na trhu práce pomaly rozplýva obavy investorov, že sa oživenie hospodárstva nepremietne do zvyšovania zamestnanosti. Výdatné fiškálne stimuly prispeli k rastu produktivity práce. Priaznivé makroekonomické výsledky a doterajší inflačný vývoj v rámci trhových očakávaní umožnil Americkej centrálnej banke začať etapu zvyšovania úrokových sadzieb a v budúcnosti možno očakávať ďalšie pozvoľné sprísňovanie menovej politiky. Rizikom vo vývoji americkej ekonomiky naďalej ostáva nadmerný dvojitý deficit.

Odhady OECD predpokladajú akceleráciu ekonomického rastu eurozóny z 1,8 % v roku 2004 na 2,5 % v roku 2006. K zrýchleniu rastu by malo prispieť oživenie zahraničného dopytu, ale i rast súkromnej spotreby podporený nízkymi úrokovými sadzbami. Vývoj eurozóny bude ovplyvňovaný vývojom jej dvoch najväčších ekonomík, Nemecka a Francúzska; ich ekonomika by mala v roku 2005 dosiahnuť rast 1,4%, resp. 2,0%, pričom v rokoch 2006 – 2010 by mali dosahovať priemernú medziročnú úroveň cca 2,2 %. Na zabezpečenie udržateľného rastu ekonomík eurozóny sú však podľa Európskej komisie vo viacerých krajinách potrebné štrukturálne reformy (v rámci nového lisabonského procesu), najmä reformy v dôchodkovom a sociálnom systéme, ale i v zdravotnom a vzdelávacom systéme vo väzbe na zmeny v spôsobe fungovania trhu práce.

Okrem eurozóny bude ekonomika SR citlivo reagovať aj na vývoj ďalších ekonomík v stredoeurópskom regióne, predovšetkým v Českej republike. Napriek pomerne slabej výkonnosti svetovej ekonomiky si hospodársky rast týchto krajín zachováva svoju dynamiku, aj kvôli ich zlepšujúcej sa konkurencieschopnosti. Otvorenosť týchto krajín naznačuje, že očakávané oživenie v eurozóne môže v nasledujúcich rokoch ich rast ešte urýchliť. Navyše, prebiehajúce reformy vo viacerých krajinách by mali vytvoriť prostredie atraktívne pre investorov a urýchliť tak proces dobiehania za európskymi krajinami. Kým v Českej republike vykazujúcej v minulých rokoch pomerne nízky hospodársky rast, ekonomiku ťahala najmä domáca spotreba podporená rastom reálnych disponibilných príjmov a nízkymi úrokovými sadzbami, v nasledujúcom období očakávané zrýchlenie rastu bude závisieť od vonkajšieho dopytu, predovšetkým zo strany Nemecka. 

1.2.2.	Prognóza MF SR na roky 2006 až 2010

Projekcia do roku 2010 je postavená na aktualizácií odhadov vývoja v roku 2004 a 2005 a vyššie uvedených predpokladoch o strednodobom vývoji vnútorných a vonkajších podmienok. Prezentované trendy sú výsledkom iteratívneho procesu zlaďovania  fiškálnych, monetárnych a sektorových zámerov, ako aj niektorých expertných odhadov, napr. vplyvov PZI, ktoré sú motorom slovenskej ekonomiky, na rast investícií, zamestnanosti, exportu a dovozu v jednotlivých rokoch, zmien v očakávaniach ekonomických subjektov, svetových cien, konkurencieschopnosti SR v kontexte nových vonkajších podmienok.  Na pozadí celej projekcie stoja vládou prijaté zámery a postupy (reformy, politiky) týkajúce sa vstupu do eurozóny a procesu prípravy na prijatie eura –  t.j. najneskôr v polovici roka 2006 vstúpiť do kurzového režimu ERM II, v roku 2007 splniť všetky maastrichtské kritériá a k 1.1.2009 začať v SR implementovať jednotnú menu euro. 

Vzhľadom na to, že projekcia makroekonomického vývoja je základom najmä pre odhad  daňových príjmov, obligatórnych výdavkov a pre konkretizáciu priebehu konsolidácie verejných financií, zvýšený dôraz sa kladie na realistický až mierne konzervatívny odhad a prezentáciu vývoja tých makroekonomických veličín, ktoré sú nevyhnutné pre projekciu príslušných fiškálnych parametrov;  napr. pre odhad výnosov DPH a spotrebných daní sú dôležité najmä predikcie nominálnych hodnôt súkromnej spotreby, pre odhad DP FO mzdová báza (počet zamestnaných a priemerná nominálna mzda), pre DP PO celkový rast HDP a ziskovosti firiem. 

Trendy a charakter očakávaného vývoja

Aktualizovaná prognóza potvrdzuje aj pre horizont do roku 2010 trendy a charakter vývoja, ktoré sa predpokladali pri tvorbe viacročného rozpočtu na roky 2005-2007, ako aj pri aktualizácii konvergenčného programu SR do roku 2010 (november 2004):

•	pretrvávajúci relatívne vysoký rast HDP, ktorý nespôsobuje vnútornú a vonkajšiu nerovnováhu v ekonomike (inflačné tlaky a riziká pre bežný účet platobnej bilancie); vývoj HDP bude blízky úrovne potenciálneho produktu (v rokoch 2006 a 2007 možno očakávať  mierne kladnú produkčnú medzeru);
•	rast založený na kvalitatívnych zmenách – na zvyšovaní celkového faktora produktivity a celkovej konkurencieschopnosti, najmä vplyvom pôsobenia zahraničných investícií na zelenej lúke; 
•	rast stimulovaný najmä domácim (spotrebou a investíciami), ale aj zahraničným dopytom; do roku 2006 s väčším príspevkom domáceho dopytu, po roku 2006 aj s kladným reálnym príspevkom čistého zahraničného dopytu; 
•	klesajúcu, resp. nízku mieru inflácie, reflektujúcu znižovanie vplyvu úprav regulovaných cien a nepriamych daní a rovnovážny charakter dynamiky vývoja ekonomiky, 
•	reálny rast miezd primeraný rastu produktivity práce a vývoju inflácie, ktorý nespôsobuje inflačné tlaky a vytvára predpoklady pre trvalý rast životnej úrovne;
•	po roku 2006 aj výraznejšie zlepšenie bilancie bežného účtu s možnosťou prebytkov v rokoch 2008-2010; prechodné prehĺbenie deficitu v rokoch 2005 a 2006 bude odrážať najmä zvýšené dovozy investičného charakteru súvisiace s rozvojom nových výrob (automobilový priemysel) ako aj zvýšenú spotrebu;
•	rovnovážny rast ekonomiky bude sprevádzaný rastom štrukturálnej zamestnanosti, ktorý bude korešpondovať s tvorbou nových pracovných príležitostí z titulu zakladania a rozširovania výrob (predpokladaný pozitívny vplyv PZI), ale aj úspešnosti štrukturálnych reforiem; ďalšími impulzmi by mali byť financie z rozpočtu EÚ a verejné investície, predovšetkým v oblasti infraštruktúry;
•	miera nezamestnanosti sa bude znižovať len postupne, odrážať bude vývoj zamestnanosti, ale aj vývoj ekonomicky aktívneho obyvateľstva – nástup silnejších populačných ročníkov na trh práce a súčasné zvyšovanie veku odchodu do dôchodku.

Projekcia prezentuje vývoj ekonomiky SR zodpovedajúci udržateľnej úrovni celkovej konvergencie – tak nominálnej, ako i reálnej a štrukturálnej. Rast miezd, spotreby, resp. celkového domáceho dopytu je vyvážený z hľadiska vývoja výkonu ekonomiky SR a vonkajších podmienok. Predpokladá sa, že po roku 2008 bude pôsobenie národnej menovej politiky nahradené menovou politikou ECB a zvýšenou účinnosťou a koordináciou fiškálnej a sektorových politík SR (najmä flexibilitou trhu práce a silou finančného trhu). Naplnenie prezentovanej projekcie by znamenalo, že HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily by sa mohlo zvýšiť z odhadovanej úrovne 50% EU15 pre rok 2004 až na úroveň takmer 60% EU15 v roku 2010.

Aj keď trendy predchádzajúcich očakávaní (viacročný rozpočet, Konvergenčný program) sa touto aktualizáciou potvrdzujú, kvantitatívne odhady sa pri väčšine dôležitých indikátorov mierne posúvajú pozitívnym smerom – zvýši sa reálny aj nominálny HDP, súkromná  aj verejná spotreba, investície (vplyv prílevu PZI), ale aj priemerná mzda a mierne sa zvýši aj zamestnanosť. Menšie pozitívne zmeny možno predpokladať aj v projekcii spotrebiteľských cien. Vyššie exportné očakávania sa posúvajú viac na roky 2007 a 2008 (vplyvom predpokladaného nábehu nových výrob najmä v automobilovom sektore). 

Očakávaný vývoj hlavných makroekonomických indikátorov je obsiahnutý v nasledujúcej tabuľke: 

Makroekonomické predpoklady MF SR	
	Skutočnosť	Prognóza	
	2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010	
HDP (b. c., mld.Sk)	1325.5	1429,8	1528,5	1645,4	1766,7	1899,4	2042,6	
Tempo rastu HDP (s. c., %)	5,5	4,9	5,3	6,1	5,2	5,0	5,0	
Priemerná ročná miera inflácie (%)	7,5	3,3	2,5	2,0	2,0	2,4	2,6	
Produktivita práce (reálny rast, %)	5.2	4,2	4,3	5,2	4,3	4,2	4,1	
Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti (%)	14,3	13,1	12,7	12,5	12,4	12,0	11,6	
Zdroj: MF SR	

Ďalšie indikátory, dôležité najmä pri tvorbe rozpočtu, poskytuje nasledujúca tabuľka :

 Prognóza vybraných indikátorov vývoja ekonomiky SR		
P.č.	Ukazovateľ	m.j.	skut.	Prognóza	
			2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010	
1	HDP - v bežných cenách	mld.Sk	1325.5	1429,8	1528,5	1645,4	1766,7	1899,4	2042,6	
2	            reálny rast	%	5,5	4,9	5,3	6,1	5,2	5,0	5,0	
3	konečná spotreba domácností - reálny rast	%	3,5	5,0	4,7	4,4	4,4	4,2	4,2	
4	                                                  nominálny rast	%	10,7	8,6	7,0	6,5	6,5	6,5	6,6	
5	Priem. mesačná mzda za hosp.(nominálny rast)	%	10.2	7,5	6,5	5,8	5,8	6,0	6,2	
6	priemerný rast zamestnanosti, podľa VZPS	%	0,3	0,8	0,9	0,8	0,8	0,8	0,8	
7	                                               podľa evid. poč.	%	0,3	0,7	0,9	0,8	0,8	0,8	0,8	
8	priemerná miera nezamestnanosti (VZPS)	%	18,1	17,7	17,1	16,8	16,7	16,2	15,6	
9	Index spotrebiteľských cien (priemerný rast)	%	7,5	3,3	2,5	2,0	2,0	2,4	2,6	
10	index výrobných cien (priemerný rast)	%	3,4	3,1	1,6	1,5	1,5	1,7	1,9	
11	deficit bežného účtu (podiel na HDP)	%	-3,4	-4,1	-4,4	-0,8	0,4	1,4	1,9	
12	konečná spotreba verejnej správy (reálny rast)	%	1,2	5,2	3,7	1,5	2,0	2,5	2,5	
13	tvorba hrubého fixného kapitálu (reálny rast)	%	2.5	9,2	8,0	5,0	4,0	4,0	4,0	
14	export tovarov a služieb (reálny rast)	%	11,4	8,5	8,2	16,1	9,7	7,1	6,0	
15	import tovarov a služieb (reálny rast)	%	12,7	9,2	8,4	12,0	9,0	6,5	5,3	
Zdroj: MF SR, NBS	

Ekonomický rast a jeho udržateľnosť

Podľa analýz MF SR, súčasná mierne záporná produkčná medzera na úrovni -0,2% sa bude postupne znižovať a v rokoch 2006 a 2007 dosiahne mierne kladnú hodnotu 0,2%, resp. 0,1% s uzavretím od r.2008. Vysoký rast ekonomiky bude výsledkom štrukturálnych zmien na ponukovej strane (najmä v automobilovom priemysle) a premietne sa do vyššieho rastu potenciálneho produktu. Vyššie uvedené hodnoty produkčnej medzery neznamenajú riziko pre menovú politiku, navyše fiškálna politika by mala v tých rokoch pôsobiť reštriktívne v dôsledku snahy dosiahnuť splnenie maastrichtských kritérií najneskôr v roku 2007.  

Vybrané zložky HDP (medziročné % rasty v stálych cenách)	
	2004	2005F	2006F	2007F	2008F	2009F	2010F	
HDP	5,5%	4,9%	5,3%	6,1%	5,2%	5,0%	5,0%	
Domáci dopyt	5,5%	6,7%	5,5%	1,8%	4,2%	4,2%	4,0%	
Zahraničný dopyt	11.4%	8,5%	8,2%	16,1%	9,7%	7,1%	6,0%	
Príspevky k rastu   HDP v p.b.	
Domáci dopyt	5,4	6,5	5,5	1,7	4,0	3,9	3,7	
Čistý zahraničný dopyt	-0,8	-0,6	-0,2	4,3	1,2	1,1	1,2	
								
Bežný účet / HDP v %	-3,4%	-4,1%	-4,4%	-0,8%	0,4%	1,4%	1,9%	
Zdroj: MF SR	

Vyššie uvedená tabuľka ukazuje postupnú stabilizáciu hlavného štrukturálneho problému slovenskej ekonomiky v uplynulej etape vývoja (prejavil sa hlavne v rokoch 1996 - 1998 a 2001 -2002). Každé výraznejšie zvýšenie domáceho dopytu bolo v minulosti sprevádzané vysokým deficitom na bežnom účte, ohrozujúcim celkovú makroekonomickú stabilitu. Jedným z príkladov udržateľnosti súčasných trendov je aj fakt, že štrukturálne zmeny prispeli k tomu, že napriek predpokladanému vysokému rastu domáceho dopytu, aktuálne odhady deficitu na bežnom účte sú bezpečne v pásme prefinancovateľnosti.

Domáci dopyt bude v sledovanom horizonte naďalej podporený najmä rastom konečnej spotreby domácností, ktorý by sa mal pohybovať v intervale medzi 3,5% a 5%. Klesajúca miera inflácie,  reálny rast produktivity práce, klesajúce úrokové sadzby a pozitívne výsledky hospodárenia podnikov budú vytvárať predpoklady pre reálny rast priemerných miezd, zamestnanosti a disponibilných dôchodkov. V r. 2005 sa očakáva výrazne zrýchlenie rastu priemernej reálnej mzdy, pravdepodobne na úroveň 4,1 % (z taktiež pomerne silných 2,5% v roku 2004) a v ďalších rokoch bude rast miezd rovnomerne pokračovať podobným tempom. V celom horizonte sa predpokladá, že reálny rast miezd neprevýši rast produktivity práce, a preto sa neočakávajú inflačné tlaky vyvolané nadmerným dopytom, príp. strata konkurencieschopnosti. 

Očakávaný prílev PZI v SR	
	2004F	2005F	2006F	2007F	2008F	
PZI v SR mld. Sk	43	91	104,9	42,4	42,1	
PZI ako podiel na HDP	3.2%	6,4%	6,9%	2,6%	2,4%	
Zdroj: NBS, MF SR	

V rokoch 2005 - 2007 očakáva MF SR zvýšený rast tvorby hrubého fixného kapitálu; v dôsledku príprav novej produkcie v automobilovom a strojárskom priemysle môžu investície v rokoch 2005 a 2006 rásť ročným tempom na úrovni 9,2%, resp. 8,0%.  Tento rast by sa mal do r.2008  zmierniť na cca 4,0% a udržať sa na tejto úrovni naďalej cez r.2010. Na pozadí  zvýšeného rastu budú stáť priame zahraničné investície a zahraničné know-how, investičné programy vlády (financované aj z prostriedkov z rozpočtu ES), nízke úrokové a daňové zaťaženie podnikov, rast ich ziskovosti, a tým i dobré podmienky pre  čerpanie nových úverov na rozvoj.

Vývoj konečnej spotreby verejnej správy bude ovplyvnený plnením hlavného fiškálneho cieľa pre daný časový horizont prostredníctvom reštriktívnej fiškálnej politiky – znížiť deficit verejných financií na úroveň referenčnej hodnoty maastrichtských kritérií, t.j. 3% HDP. Z uvedeného dôvodu sa s výraznejším zvyšovaním verejnej spotreby neuvažuje.

Naďalej sa očakáva pozitívny trend vo vývoji  zahraničného obchodu. Vývoz bude ovplyvnený predpokladaným rastom zahraničného dopytu, pozitívnymi zmenami v produkčnej sfére a v konkurencieschopnosti SR. Dovoz SR bude reagovať na mieru dovozovej náročnosti exportu, investícií a spotreby, ako i vývoj cien dovozu, najmä energetických surovín. Výrazne pozitívny vplyv čistého exportu na reálny rast HDP sa projektuje pre rok 2007 (4,4%), keď sa očakáva naštartovanie vývozu produkcie nových automobiliek. V ďaľšom období by sa mal príspevok ZO k HDP viac-menej stabilizovať na úrovni do 1,5%. V bežných cenách bude pravdepodobne bilancia zahraničného obchodu s tovarmi a službami záporná až do roku 2007, pričom v rokoch 2005 a 2006 sa prechodne deficit mierne prehĺbi v dôsledku relatívneho zmiernenia rastu exportu, výrazného nárastu investičného dovozu  a oživenia domáceho dopytu. 

Kým donedávna mali na vývoj spotrebiteľských cien a mieru inflácie najväčší dopad administratívne zásahy v podobe úprav regulovaných cien, zmien daňových sadzieb nepriamych daní a harmonizácia legislatívy so štandardmi Európskej únie, v rokoch 2006 až 2010 by už deregulačný proces nemal byť hlavným determinantom cenového vývoja, čo vytvára predpoklady pre splnenie maastrichtského kritéria v cenovej oblasti do roku 2007.

Očakávané úpravy regulovaných cien	
	2006	2007	2008	
Elektrická energia	1,6	2,2	2,1	
Tepelná energia	3,8	2,2	2,1	
Zemný plyn	3,8	2,2	2,1	
Vodné	3,9	2,2	2,1	
Stočné	3,9	2,2	2,1	
Zdroj: NBS (Menový program NBS do roku 2008)	

Ceny energií by v nasledujúcich rokoch mali odrážať len oprávnené náklady a primeraný zisk výrobcov. Na ich ďalší vývoj bude však naďalej pôsobiť vývoj na svetových trhoch energetických komodít, predovšetkým ceny ropy. Prognózy Európskej komisie rátajú s určitou stabilizáciou cien ropy a ich poklesom v roku 2006 k úrovni 40 USD/bl. Inflačný vývoj v ďalších rokoch ovplyvní aj pokračujúci proces harmonizácie legislatívy s Európskou úniou v oblasti spotrebných (cigarety) a energetických daní. 

Ukončením procesu deregulácií a liberalizácie bude dynamika spotrebiteľských cien v rokoch 2006 až 2010 ovplyvňovaná najmä vývojom cien obchodovateľných tovarov a trhových služieb. Ceny potravín môže ovplyvniť realizácia reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ, ktorá je spojená s postupným každoročným poklesom intervenčných cien komodít až do roku 2007, čo by malo zmierniť jej prorastový vplyv na zvyšovanie cien potravín. Ceny obchodovateľných tovarov by mali byť charakterizované stabilizovaným vývojom, ktorý by mal kopírovať predovšetkým mierny cenový rast v eurozóne, pričom rast cien by mala tlmiť apreciácia slovenskej koruny a rozvinuté konkurenčné prostredie. Ďalšie inflačné faktory ako rast reálnych miezd, zamestnanosti a lepšie úverové možnosti, by nemali za daných podmienok predstavovať vážnejšie riziko vzniku dopytom ťahanej inflácie. V strednodobom horizonte očakávame nasledujúci vývoj spotrebiteľských cien, ktorý plne reflektuje ciele NBS v rámci inflačného cielenia:

Očakávaný vývoj spotrebiteľských cien (CPI)	
	2005	2006	2007	2008	2009	2010	
Priemerná celková inflácia (%)	3,3	2,5	2,0	2,0	2,4	2,6	
Priemerná čistá inflácia (%)	2,0	2,0	1,9	1,9	2,4	2,6	
Zdroj:  MF SR	

Index spotrebiteľských cien je relevantným ukazovateľom najmä pre správanie sa domácností a predikciu súkromnej spotreby. Pre predikciu verejnej spotreby, resp. z hľadiska valorizácie výdavkov na tovary a služby vo verejných financiách, je však dôležitý predovšetkým index výrobných cien. V nasledujúcich rokoch by na ceny priemyselných výrobcov už nemali pôsobiť nákladové faktory v takom rozsahu ako v minulosti. Kým v minulom roku sa ešte realizovali posledné výraznejšie deregulácie cien energií pre výrobnú spotrebu, v ďalšom období by už producenti mali mať širšie možnosti slobodne sa rozhodnúť pre dodávateľa, čo môže byť ďalším faktorom spomalenia cenového nárastu. Pozitívny efekt by mal na ceny v priemysle priniesť očakávaný pokles a následná stabilizácia cien ropy na svetových trhoch.

Očakávaný vývoj cien priemyselných výrobcov (PPI)	
	2005	2006	2007	2008	2009	2010	
Priemerný index cien priem.
výrobcov (%)	3,1	1,6	1,5	1,5	1,7	1,9	
Zdroj:  MF SR	

Očakávaný vývoj makroekonomických ukazovateľov v rokoch 2005 až 2008 vytvára predpoklady aj pre priaznivý vývoj výmenného kurzu slovenskej meny voči euru. V nasledujúcich rokoch možno očakávať jej postupné reálne zhodnocovanie podporované najmä rastom produktivity práce vďaka prílevu priamych zahraničných investícií a rozsiahlym hospodárskym reštrukturalizačným krokom. Tento vývoj je podmienený dokončením reforiem hlavne vo fiškálnej oblasti, vhodnou kombináciou ostatných hospodárskych politík podporujúcou stabilitu kurzu počas zotrvania v ERM II a samozrejme stabilnou politickou situáciou. Predpokladané hodnoty priemerného výmenného kurzu sú uvedené v tabuľke. 

Očakávaný vývoj priemerného výmenného kurzu SKK	
	2004	2005	2006	2007	2008	2009	
Kurz SKK/EUR	40,0	38,2	37,6	36,8	36,2	36,0	
Kurz SKK/USD	32,3	29,4	28,9	29,4	29,0	28,8	
Zdroj: MF SR	
           Poznámka: prognózy výmenného kurzu sú výlučne orientačného charakteru

V súvislosti s očakávaným vývojom výmenného kurzu, celkovej inflácie a ďalších makroekonomických ukazovateľov ako fiškálneho deficitu a zahraničného obchodu, by sa mali v strednodobom horizonte vytvárať podmienky pre približovanie krátkodobých úrokových sadzieb smerom k hodnotám v eurozóne (navyše aj s ohľadom na očakávané mierne zvýšenie EU sadzieb). 

Ak sa očakávania o vývoji vonkajšieho a vnútorného prostredia naplnia, deficit bežného účtu platobnej bilancie by sa mohol v rokoch 2005 a 2006 naďalej pohybovať na prijateľných úrovniach, 3,8% a 4,4% HDP.  Za predpokladu, že saldo obchodnej bilancie sa bude v ďalších rokoch zlepšovať (v r.2008 prebytok cca 0,3% HDP) a za konzervatívneho predpokladu o relatívne stabilnom vývoji bilancie služieb (v r.2008 prebytok cca 0,4% HDP) a výnosov (v r. 2008 schodok cca 1,0% HDP), pri zlepšení pozitívneho príspevku bilancie transferov (v r. 2008 prebytok cca 0,7% HDP) možno v roku 2008 očakávať dokonca mierny relatívny prebytok na bežnom účte na úrovni okolo 0,4% HDP so zlepšujúcim sa trendom (prebytok bežného účtu na úrovni 1,9% z HDP v r.2010). Existujúci  mierny deficit bežného účtu do r.2007 bude krytý prebytkom finančného účtu založeným predovšetkým na zvýšenom príleve priamych zahraničných investícií.

Projektovaný vysoký rast ekonomiky prinesie očakávaný progres na trhu práce. Budovanie nových výrob, štrukturálne zmeny v ekonomike, uplatňovanie vhodnej politiky trhu práce za podpory sektorových politík smerovaných na rozvoj vzdelania, podnikateľského prostredia a eliminácie regionálnych a štrukturálnych disparít  by mali zabezpečiť mierny, avšak permanentný rast zamestnanosti na úrovni okolo 0,8% ročne. Avšak nesúlad vo vzdelanostnej štruktúre na strane dopytu a ponuky a regionálne rozdiely v tvorbe pracovných príležitostí sa však budú môcť eliminovať len postupne.  Na rast ekonomiky a vývoj na trhu práce bude mierne vplývať aj demografický faktor – pretrvávajúci rast ekonomicky aktívneho obyvateľstva, avšak na nízkej úrovni – ktorý zatiaľ v SR nepredstavuje v porovnaní s krajinami EÚ vážnejšie riziko. Miera nezamestnanosti sa bude znižovať postupne - naďalej zotrvá na dvojcifernej úrovni; priemerná miera evidovanej nezamestnanosti z disponibilného počtu, ktorá je dôležitá z hľadiska vývoja verejných financií, klesne v roku 2005  na 13,1% a do roku 2010 by mohla znížiť na úroveň 11,6%.
1.2.3.	Hlavné riziká prognóz MF SR

Strednodobý scenár makroekonomického vývoja, ktorý je východiskom pre zostavenie rozpočtu, prezentuje vývoj ekonomiky SR, ktorý MF SR považuje v súčasnosti za najpravdepodobnejší.  Vzhľadom to, horizont predkladanej prognózy je dlhší, ako býval doteraz, a pritom zasahuje celými dvoma rokmi do obdobia, keď sa predpokladá členstvo SR a ďalších krajín v eurozóne, môže byť projekcia sprevádzaná viacerými rizikovými faktormi ako zvyčajne.
Za najvážnejšie, avšak relatívne štandardné riziko možno považovať geopolitické faktory; nepriaznivý vývoj ceny ropy a obavy o ich vplyv na spomalenie svetového hospodárskeho rastu by mohli narušiť vonkajšie prostredie s priamym i nepriamym dopadom na ekonomiku Slovenska. Zároveň narušená dôvera investorov i spotrebiteľov by mohla ovplyvniť ich dopyt a spomaliť očakávané oživenie ekonomiky eurozóny, odkiaľ pochádzajú najdôležitejší obchodní partneri Slovenska. Vstupom SR a ďalších krajín do Európskej únie bude pokračovať proces harmonizácie legislatívy (napr. spotrebné a energetické dane), implementácie reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako aj novej finančnej perspektívy a fiškálnych pravidiel. Vývoj v nasledujúcich rokoch ovplyvní i proces nominálnej konvergencie týchto krajín a snaha o plnenie maastrichtských kritérií s ambíciou prijať spoločnú európsku menu (pre SR k 1.1.2009). Stanovenie niektorých kritérií a referenčných hodnôt bude závisieť aj od vývoja v iných krajinách, a preto môžu byť ďalším faktorom potenciálneho rizika predkladanej prognózy.

V danom kontexte je významným riziko spojené so schopnosťou pružného uplatnenia sa slovenských výrobkov na svetových trhoch v zmenených podmienkach, a to nielen z hľadiska kvality a efektívnosti produkcie, ale aj z hľadiska diverzifikácie a flexibility výroby a exportu SR tak v tovarovej, ako i teritoriálnej štruktúre (riziko  jednostranného nasýtenia trhov; vznik a rozvoj nových – pre investorov atraktívnych trhov; efekty integrácie a reštrukturalizácie svetových trhov v budúcnosti).  Miera vplyvu rizika vonkajšieho prostredia závisí na jednej strane od schopnosti EU15 oživiť svoju ekonomiku, realizovať reformy a ciele Lisabonskej stratégie a na strane druhej od schopnosti SR hľadať výhodné trhy. 

Novým potenciálnym  rizikom sa však stáva naplnenie predpokladu prognózy o úspešnom zvládnutí procesu prípravy na prijatie eura a plného členstva v EMÚ;  ide o 1/ splnenie maastrichtských kritérií v plánovanom termíne a na udržateľnej úrovni, t.j. pri adekvátnej reálnej a štrukturálnej konvergencií a o 2/ pripravenosť politík a trhov čeliť hlavne asymetrickým šokom bez možnosti pôsobenia nástrojov národnej menovej politiky. Dodržanie termínu je dôležité z hľadiska potláčania rizík vynárajúcich sa v priebehu ERM II a tiež strát potenciálnych výhod  v prípade neskoršieho vstupu do eurozóny. Dosiahnutie nominálnych kritérií si vyžiada najmä správnu voľbu kombinácie fiškálnej (relatívne reštriktívnej) a menovej (voľnejšej) politiky s výsledným mierne reštriktívnym vplyvom na ekonomiku. Udržateľnosť dosiahnutých parametrov a celého procesu konvergencie je podmienená zvyšovaním rastu potenciálneho produktu ekonomiky, uplatňovaním reštriktívnej a účinnej fiškálnej politiky pri úspešnom dokončení štrukturálnych reforiem, neinflačnej mzdovej politiky, flexibilitou trhu práce, silou a stabilitou finančného trhu a správnou orientáciou sektorových politík na rozvoj  vzdelávania a ľudských zdrojov, informatizácie, inovácií a zlepšovanie podnikateľského prostredia.  

Je zrejmé, že väčšinu negatívnych faktorov vyplývajúcich z odlišného vývoja vonkajšieho prostredia  nebudeme môcť výraznejšie ovplyvniť, a preto pre projekciu, ktorá bude základom pre tvorbu viacročného rozpočtu, bude z tohto pohľadu dôležitý stupeň pravdepodobnosti a dôveryhodnosti posúdený odbornou verejnosťou. Avšak, veľkú časť rizík súvisiacich s úspešným vstupom do eurozóny bude možné „držať pod kontrolou“ vlastnými silami. Preto z tohto pohľadu bude  obzvlášť dôležité v praxi eliminovať tie riziká nesplnenia predpokladov prognózy, ktoré pramenia z: 
1/ neprimeranej voľby politík a pripravenosti ich nástrojov a trhov ;
2/ nezohľadňovania spätných väzieb prijímaných rozhodnutí pôsobiacich na východiskové predpoklady prognózy (napr. o postupe konsolidácie verejných financií, dokončovania reforiem, ....).   
1.3.	Odhady iných inštitúcií

Prezentované očakávania strednodobého vývoja ekonomiky SR sú založené na predpoklade úspešného dokončenia a udržania dôležitých reforiem. Reformy sú impulzom pre zvyšovanie výkonnosti a konkurencieschopnosti ekonomiky SR, ktoré podľa niektorých inštitúcií môžu mať dokonca výraznejší vplyv na vývoj ekonomiky, ako odhaduje MF SR.

V roku 2004 MF SR založilo Výbor pre makroekonomické prognózovanie, ktorý by mal zvýšiť transparentnosť pri zostavovaní makroekonomických predpokladov rozpočtu, ako aj znížiť riziko tvorby nerealistických a nekonzistentných prognóz. Začiatkom roka 2005 sa uskutočnilo štandardné stretnutie výboru (v súlade s prijatým štatútom) s nasledujúcimi závermi: prognózy MF SR na roky 2005 až 2008 sú vnímané ako realistické, až mierne konzervatívne. 

Posudzovanie prognózy MF SR vo Výbore pre prognózovanie	
Člen výboru pre MP	Hodnotenie 	
SAV	realistická (real.47%, optim. 29%, konzerv.24%)	
INFOSTAT	realistická	
NBS	realistická	
VÚB	realistická	
Tatra banka	realistická	
ING Bank	mierne konzervatívna	
SlSP	mierne konzervatívna	
	Zdroj : Výbor pre makroprognózy a MF SR 	

Priemerné odhady  na obdobie 2005 až 2008 za inštitúcie, ktoré sú členmi Výboru pre makroekonomické prognózovanie (7 inštitúcií bez MF SR), prezentuje  nasledujúca tabuľka:

Priemerná prognóza vybraných indikátorov vývoja ekonomiky SR členov 	
 Výboru pre makroekonomické prognózy (okrem MF SR) a prognózy MF SR	
P.č.	Ukazovateľ	m.j.	Bežný rok	Prognóza	
			2005	2006	2007	2008	
 	 	 	Výbor	IFP	Výbor	IFP	Výbor	IFP	Výbor	IFP	
1	HDP; v bežných cenách	mld. Sk	1436,1	1429,8	1555,6	1528,5	1686,8	1645,4	1816,0	1766,7	
2	HDP; reálny rast	%	5,0	4,9	5,4	5,3	6,0	6,1	5,0	5,2	
3	Konečná spotreba domácností; reálny rast	%	5,0	5,0	4,8	4,7	4,8	4,4	4,6	4,4	
4	Konečná spotreba domácností; nominálny rast	%	8,1	8,6	7,6	7,0	7,4	6,5	7,2	6,5	
5	Priem. mesačná mzda za hospodárstvo (nomin. rast)	%	7,4	7,5	6,7	6,5	6,4	5,8	6,0	5,8	
6	Priemerný rast zamestnanosti, podľa VZPS	%	0,7	0,8	0,7	0,9	0,9	0,8	0,7	0,8	
7	Priemerný rast zamestnanosti, podľa evid.počtu	%	0,7	0,7	0,8	0,9	0,8	0,8	0,8	0,8	
8	Priemerná miera nezamestnanosti, podľa VZPS	%	17,1	17,7	16,5	17,1	15,7	16,8	15,1	16,7	
9	Index spotrebiteľských cien (priemerný rast)	%	3,1	3,3	2,7	2,5	2,4	2,0	2,4	2,0	
10	Index výrobných cien (priemerný rast)	%	3,0	3,1	2,4	1,6	2,3	1,5	2,3	1,5	
11	Bilancia bežného účtu (podiel na HDP)	%	-3,8	-3,8	-3,4	-4,4	-1,1	-0,8	-1,0	0,4	
12	Konečná spotreba verejnej správy (reálny rast)	%	3,1	5,2	3,3	3,7	1,6	1,5	2,3	2,0	
13	Tvorba hrubého fixného kapitálu (reálny rast)	%	7,8	9,2	8,8	8,0	5,7	5,0	5,6	4,0	
14	Export tovarov a služieb (reálny rast)	%	8,7	8,5	10,0	8,2	13,6	16,1	9,5	9,7	
15	Import tovarov a služieb (reálny rast)	%	9,3	9,2	9,5	8,4	11,1	12,0	9,8	9,0	
 	 	 	 	 	 	   Zdroj: Výbor pre makroekonomické prognózy	

Pozícia blízko priemeru v ďalších rokoch dáva signál o dobrých predpokladoch pre realistický odhad daňových príjmov rozpočtu, obligatórnych výdavkov a cieleného vývoja celkovej fiškálnej pozície. Podobne ako MF SR a VMP vidia vývoj ekonomiky na Slovensku aj medzinárodné inštitúcie; ich odhady pre rok 2006 sú prezentované v nasledujúcej tabuľke:

Prognózy vybraných inštitúcií na rok 2006	
P.č.	Ukazovateľ	m.j.	Výbor	NBS	OECD	EK	MF SR 	
1	HDP; v bežných cenách	mld.Sk	1 555,6	-	-	-	1 528,5	
2	HDP; reálny rast	%	5,4	5,2	5,0	5,2	5,3	
3	Konečná spotreba domácností; reálny rast	%	4,8	4,5	-	-	4,7	
4	Konečná spotreba domácností; nominálny rast	%	7,6	-	-	-	7,0	
5	Priem. mesačná mzda za hosp. (nominálny rast)	%	6,7	5,3	5,6	6,5	6,5	
6	Priemerný rast zamestnanosti, podľa VZPS	%	0,7	0,6	1,7	0,9	0,9	
7	Priemerný rast zamestnanosti, podľa evid.počtu	%	0,8	0,7	-	-	0,9	
8	Priemerná miera nezamestnanosti, podľa VZPS	%	16,5	16,5	16,5	17,2	17,1	
9	Index spotrebiteľských cien (priemerný rast)	%	2,7	pod 2,5*	-	3,0	2,5	
10	Index výrobných cien (priemerný rast)	%	2,4	1,3	-	-	1,6	
11	Bilancia bežného účtu (podiel na HDP)	%	-3,4	-4,5	-1,9	-3,0	-4,4	
12	Konečná spotreba verejnej správy (reálny rast)	%	3,3	2,9	0,8	2,4	3,7	
13	Tvorba hrubého fixného kapitálu (reálny rast)	%	8,8	8,6	5,6	5,2	8,0	
14	Export tovarov a služieb (reálny rast)	%	10,0	9,7	13,0	14,3	8,2	
15	Import tovarov a služieb (reálny rast)	%	9,5	9,0	11,9	13,6	8,4	
* - hodnota ku koncu roka
Zdroj: Výbor pre makroekonomické prognózovanie (priemer 7 inštitúcií); EK (European Commission Autumn 2004 Economic Forecasts);
 OECD (Economic Outlook No. 76); NBS ( Menový program NBS do roku 2008; december 2004);  MF SR	

1.4.	Parametre ovplyvňujúce životnú úroveň

Z pohľadu bežného občana je dôležité, že udržateľný rast ekonomiky prinesie stabilný rast životnej úrovne v podobe vyšších reálnych miezd a reálnych dôchodkov. V roku 2010 bude podľa prognózy priemerná mzda v NH reálne vyššia oproti roku 2004 o 24,6%, počet zamestnaných vzrastie o 5% a reálna spotreba domácnosti sa zvýši o 30%. Platný valorizačný systém dôchodkov, zohľadňujúci vývoj priemernej mzdy a inflácie, zabezpečí aj zodpovedajúci rast starobných dôchodkov.

Komparáciu projekcií expertov Výboru pre makroekonomické prognózy, týkajúcich sa vývoja indikátorov ekonomiky dôležitých z pohľadu bežného občana, t.j. indikátorov, ktoré sú signálom rastu životnej úrovne, prezentuje nasledujúca tabuľka :

Vplyv na občana	
	Inštitúcia	2005	2006	2007	2008	
Rast reálnych miezd *	MF SR	4,1%	3,9%	3,7%	3,7%	
	Výbor 	4,1%	3,9%	3,9%	3,5%	
Rast reálnych dôchodkov *	MF SR	3,0%	4,4%	2,9%	2,2%	
	Výbor	3,0%	4,0%	2,5%	2,1%	
Rast zamestnanosti (štatistické zisťovanie)	MF SR	0,7%	0,9%	0,8%	0,8%	
	Výbor	0,7%	0,8%	0,8%	0,8%	
Reálny rast spotreby domácností 	MF SR	5,0%	4,7%	4,4%	4,4%	
	Výbor	5,0%	4,8%	4,8%	4,6%	
Pozn.: Výbor – Priemer Výboru pre makroekonomické prognózovanie (7 inštitúcií bez MF SR)
* - počítané cez priemerný rast CPI
Zdroj: MF SR