Metodický pokyn Ministerstva financií  Slovenskej republiky
na usmernenie programového rozpočtovania
č.5238/2004-42
v znení Dodatku č.1 a Dodatku č. 2

						
Čl. l
Ministerstvo financií Slovenskej republiky  (ďalej len „ministerstvo“) týmto metodickým pokynom (ďalej len „pokyn“), podľa zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy (ďalej len „zákon“), upravuje postup správcov rozpočtových kapitol (ďalej len „kapitola“) a organizácií v pôsobnosti správcu kapitoly v celom rozpočtovom procese z hľadiska  prípravy, realizácie, monitorovania  a hodnotenia programov.

Čl. 2
Vymedzenie pojmov

Na účely tohto pokynu sa rozumie:

a)	programovým rozpočtovaním (rozpočtovaním orientovaným na výsledky) systém založený na plánovaní úloh a aktivít vlády Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) v nadväznosti na jej  priority a alokovanie disponibilných zdrojov do programov, s dôrazom na výsledky a efektívnosť vynakladania rozpočtových prostriedkov; 

b)	programom súhrn  aktivít  (prác, činností, dodávok) vykonávaných na splnenie zámerov a cieľov. 
Program môže byť  časovo ohraničený a časovo neohraničený. Časovo ohraničený program má určený počiatočný a koncový dátum realizácie, obsahuje všetky úrovne štruktúry programu časovo ohraničené. Časovo neohraničený program nemá určený rok skončenia, môže mať  podprogramy, projekty a prvky časovo ohraničené. Ak niektorá z  týchto úrovní je časovo ohraničená, potom všetky úrovne pod ňou sú časovo ohraničené. Program obsahuje podprogramy, projekty a prvky (ďalej len „časti programu“), zámery, ciele a merateľné ukazovatele. Každý program a časť programu má priradený stručný, výstižný názov;

c)	podprogramom ucelená  časť  programu, ktorá obsahuje vzájomne súvisiace aktivity. V podprogramoch sa  kladie dôraz na prehľadné štrukturovanie výdavkov programu; 

d)	projektom časovo ohraničená aktivita, ktorá má vopred definovaný začiatok a koniec a produkuje špecifický tovar alebo službu ( napr. aktivity financované v rámci spoločných programov EÚ a SR), prvkom časovo neohraničená bežná aktivita.
Projekt a prvok sú z hľadiska významnosti rovnocenné časti programu a sú súhrnom aktivít, ktoré je možné na základe ich zamerania zoskupiť do podprogramu;

e)	zámerom programu, podprogramu vyjadrenie očakávaného pozitívneho dôsledku dlhodobého plnenia príslušných cieľov. Definuje sa vždy na úrovni  programu, je však možné definovať ho aj na úrovni podprogramu. Základom pre formulovanie očakávaných dôsledkov v  zámere je predovšetkým programové  vyhlásenie vlády.  Zámer musí byť:
1.	formulovaný tak, aby primerane všeobecne vyjadroval konečný dôsledok, ktorý sa má dosiahnuť, nie aktivity,  ktoré sa vykonávajú na jeho dosiahnutie,
2.	stanovený tak, aby bolo možné identifikovať oblasť  a  cieľovú skupinu, ktorej sa týka,
3.	stručný, spravidla nemenný počas trvania programu, podprogramu;
         
f)	cieľom programu, podprogramu, projektu/prvku, výstup alebo výsledok prostredníctvom ktorého sa dosahuje plnenie zámeru. Operačný cieľ (výstupovo orientovaný cieľ) vyjadruje aktivity  zamerané na  produkovanie tovarov alebo služieb.
Špecifický cieľ (výsledkovo orientovaný cieľ) vyjadruje priamy a okamžitý účinok aktivít. Cieľ musí byť:
1.	stručný a zrozumiteľný pre verejnosť,
2.	stanovený tak, aby bolo možné identifikovať  oblasť a cieľovú skupinu, ktorej sa týka,
3.	merateľný (merateľná je aj kvalita, napríklad spokojnosť užívateľa je možné merať  prieskumom verejnej mienky),
4.	konkrétny, vo formulácii obsahuje očakávanú hodnotu, ktorá sa má dosiahnuť v konkrétnom roku,
5.	jednoznačný a kontrolovateľný,
6.	konzistentný s rozpočtovými zdrojmi, ktoré sú  k dispozícii, 
7.	reálny a jeho plnenie je ovplyvniteľné organizačnými jednotkami, ktoré ho plnia alebo sa na jeho plnení podieľajú; 

g)	merateľným ukazovateľom nástroj na monitorovanie a hodnotenie cieľa. Formuluje sa v priamej súvislosti s cieľom, je kontrolovateľný a nákladovo-efektívny. Merateľné ukazovatele obsahujú  textovú a číselnú časť. V textovej časti  pomenúvajú výstup   alebo výsledok, ktorý sa má dosiahnuť plnením cieľa.  V číselnej časti sa mu priraďuje plánovaná a skutočná číselná hodnota (má obsahovať v časovom rade porovnateľné údaje), alebo logická hodnota (áno/nie). 
Používajú sa nasledovné druhy merateľných ukazovateľov: 
1.	merateľný ukazovateľ výstupu, ktorý meria množstvo tovarov, služieb alebo prác vytvorených zo vstupov, spája sa s  operačným cieľom, 
2.	merateľný ukazovateľ výsledku, ktorý meria priamy a okamžitý účinok produkovaných tovarov, služieb alebo prác, spája sa so špecifickým cieľom,
3.	merateľný ukazovateľ efektívnosti, ktorý meria  priemerné náklady na jednotku výstupu;

h)	programovou štruktúrou kapitoly (ďalej len „programová štruktúra“) logická, hierarchicky usporiadaná konštrukcia, ktorá je účelne vytváraná vo vzťahu k zámerom a cieľom kapitoly. Programovú štruktúru tvoria programy, podprogramy medzirezortného programu a výdavky štátneho rozpočtu na  financovanie programov, častí programov.

Čl. 3
                     Zostavenie  programovej štruktúry

(1)	Pri tvorbe programov, častí programov sa vychádza najmä z nasledovných zásad:
a)	porovnania dôležitosti   jednotlivých  priorít vlády, priorít rozpočtovej kapitoly,
b)	zoskupenia aktivít, ktoré sa vykonávajú na plnenie spoločného zámeru,
c)	účelového  určenia primeranej sumy výdavkov štátneho rozpočtu na plnenie očakávaných výstupov a výsledkov, 
d)	vytvárania prehľadnej programovej štruktúry,
e)	dodržania pravidiel metodiky programového rozpočtovania podľa tohoto pokynu a podľa manuálu k tomuto pokynu.

(2)	Pri zostavení programovej štruktúry  a stanovovaní zámerov a cieľov jednotlivých programov sa vychádza  najmä z programového vyhlásenia vlády,  úloh vyplývajúcich pre správcu rozpočtovej kapitoly z medzinárodných zmlúv a zákonov. Pri  navrhovaní programu, časti programu  sa zohľadňuje predpokladaná  suma výdavkov štátneho rozpočtu na ich financovanie  a  opodstatnenosť vyjadriť priority vo forme programu, časti programu alebo zámeru, či cieľa tak, aby vytvorená programová štruktúra bola prehľadná.
 
(3)	Celkový dôsledok,  ktorý sa dosiahne  výstupmi a výsledkami všetkých aktivít programu je vyjadrený v jeho zámere. Zámer podprogramu sa formuluje tak, aby vyjadril dôsledok spravidla viacerých navzájom nadväzujúcich výstupov a výsledkov aktivít podprogramu. Zámery podprogramov podporujú zámer programu.

(4)	Program sa delí na podprogramy, ktoré obsahujú  navzájom súvisiace aktivity programu s primeranou výškou výdavkov. Ak sa program delí na podprogramy, mal  by   obsahovať minimálne dva podprogramy. Každý podprogram, ak sa v ňom vytvárajú  projekty/prvky,  by mal obsahovať minimálne dva projekty/prvky. 

(5)	V programe  sa vždy formuluje  zámer  programu, zároveň je možné formulovať zámery podprogramov. Ciele  sa stanovujú minimálne pri najnižšej vytvorenej časti programu. Ak sa cieľ definuje na úrovni programu, musia byť ciele všetkých ďalších častí programu definované   tak, aby podporovali cieľ programu. Pre program, v ktorom sa nevytvárajú ďalšie časti programu,  sa stanovuje minimálne jeden cieľ. Ak sa v programe vytvárajú ďalšie časti programu, pre každú najnižšiu časť programu  sa určuje minimálne jeden cieľ. Ku každému cieľu sa určuje   jeden merateľný ukazovateľ. Ak je týmto merateľným ukazovateľom  ukazovateľ výstupu, je možné stanoviť ako druhý merateľný ukazovateľ efektívnosti. Ak sa v cieli vyjadruje prírastok alebo úbytok hodnoty oproti hodnote v základnom roku, ku ktorému sa porovnáva, k merateľnému ukazovateľu sa uvedie aj  táto hodnota, voči ktorej sa nárast alebo pokles bude merať. Hodnota bude počas trvania cieľa nemenná. Hodnotu nie je potrebné uvádzať, ak sa v cieli vyjadruje prírastok, alebo úbytok oproti predchádzajúcemu roku a súčasne je postačujúce sledovať iba vývoj zmien hodnoty.

(6)	Správcovia kapitol, ktorí sú správcami štátnych fondov, koordinujú prípravu programových štruktúr štátnych fondov tak, aby programy štátnych fondov boli v súlade s prioritami príslušných správcov kapitol. Programovú štruktúru štátneho fondu predkladá správca kapitoly ako samostatnú prílohu súčasne s predložením programovej štruktúry kapitoly. Programy jednotlivých štátnych fondov sú súčasťou ich rozpočtov a obsahujú výdavky financované štátnym rozpočtom a ostatnými zdrojmi štátneho fondu. 

(7)	Ciele  a merateľné ukazovatele sa vkladajú do programovej štruktúry v  Rozpočtovom informačnom systéme (ďalej len „RIS“). Správca kapitoly uvedie v samostatnom textovom poli v RIS-e organizačnú jednotku (sekciu, odbor, oddelenie, pozíciu, inú organizačnú zložku), ktorá bude zodpovedná za tvorbu, plnenie, monitorovanie a hodnotenie programovej štruktúry, cieľov a merateľných ukazovateľov.

(8)	Správca kapitoly vkladá programovú štruktúru do databázy RIS-u podľa príručky používateľa RIS-u a príručky na zostavenie návrhu rozpočtu verejnej správy. Správca kapitoly, ktorý je správcom štátneho fondu zabezpečí, aby bola programová štruktúra za štátny fond vložená do RIS-u  samostatne. 

Čl. 4
Spoločné programy  Európskej únie a Slovenskej republiky

(1)	Aktivity spolufinancované alebo financované z predvstupových fondov Európskej únie na základe medzinárodných zmlúv sa zaradia do programových štruktúr  kapitol podľa vecnej náplne programov ako ich integrálna súčasť. Výstup agregovaných údajov podľa predvstupových fondov Európskej únie (SAPARD, ISPA a PHARE) sa zabezpečí v rámci RIS-u. 

(2)	Prostriedky Európskej únie, ktoré sú vrátane spolufinancovania zaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu,  tvoria trhovo orientované výdavky, priame platby, prostriedky Rozvoja vidieka (podporovaného zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu), prostriedky Kohézneho fondu, ďalej prostriedky štrukturálnych fondov na základe schválených operačných programov, jednotných programových dokumentov a programov iniciatív (ďalej len „programový dokument“). 

(3)	Prostriedky podľa odseku 2 budú  zaradené do programov, častí programov správcov  kapitol zodpovedných za ich plnenie. Ak bude programový dokument plniť viac správcov kapitol, vytvoria sa medzirezortné programy pod gestorstvom správcu kapitoly, ktorý je riadiacim orgánom. Správcovia kapitol, schválení vládou  ako riadiace orgány,  sformulujú medzirezortný program alebo programy, časti programov svojej kapitoly v závislosti od počtu zúčastnených kapitol. Pri formulovaní programov, alebo častí programov v súvislosti s operačným programom, alebo jednotným programovým dokumentom sa bude vychádzať z ich opatrení1). 

(4)	Prostriedky z rozpočtu Európskej únie, ktoré sa nezaraďujú do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu (napríklad Vnútorné opatrenia, Prechodný fond, Budovanie Schengenských hraníc, INTERREG IIIB, INTERREG IIIC) a sú poskytované štátnej rozpočtovej a štátnej príspevkovej organizácií sa stávajú integrálnou súčasťou programových štruktúr kapitol vrátane prostriedkov štátneho rozpočtu rozpočtovaných v kapitole Všeobecnej pokladničnej správy určených na spolufinancovanie. Do programových štruktúr sa zaradia podľa vecnej náplne programov, ako samostatné časti programov, medzirezortné programy, alebo priradením  prostriedkov k  vytvoreným častiam programov. Prostriedky poskytované na financovanie účelov vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv o poskytnutí grantu uzatvorených medzi Slovenskou republikou a inými štátmi (napríklad Finančný mechanizmus EHP, Nórsky finančný mechanizmus) sa stávajú integrálnou súčasťou programových štruktúr kapitol ako samostatné časti programov, vrátane prostriedkov štátneho rozpočtu rozpočtovaných v kapitole Všeobecnej pokladničnej správy určených na spolufinancovanie

(5)	Kapitoly zaraďujú programy, prípadne časti programov v zmysle odsekov 2 a 3 do svojich programových štruktúr tak, aby nedochádzalo k vytváraniu duplicitných programov, častí programov na plnenie rovnakých úloh. Výstup agregovaných údajov o  prostriedkoch, podľa odseku 2 sa zabezpečí v rámci RIS-u prostredníctvom „Číselníka kódov  pre  prostriedky EÚ a prostriedky určené na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu“, ktorý centrálne spravuje ministerstvo.  

(6)	Zmeny v programoch, ktoré sa týkajú presunov v rámci programového dokumentu a medzi operačnými programami je možné vykonať len na základe schválenia príslušného monitorovacieho výboru a Európskej komisie podľa čl. 34 ods. 3 nariadenia Rady 99/1260/ES.

(7)	Prostriedky podľa odsekov 2 a 3 schválené v programoch, častiach programov  nemožno presúvať do ostatných programov, častí programov, ktoré nemajú väzbu na tieto prostriedky.

Čl. 5
Medzirezortné programy

(1)	Medzirezortný program je program, ktorý  má nadrezortný zámer  a na jeho plnení   sa  zúčastňuje viac  správcov kapitol a organizácií v ich pôsobnosti. 

(2)	Medzirezortný program  obsahuje  najmenej dva podprogramy. V medzirezortnom programe nie je možné priamo vytvárať projekty/prvky bez toho, aby boli formulované podprogramy. Podprogram, pokiaľ sa v ňom vytvárajú  projekty/prvky,  by mal obsahovať minimálne dva projekty/prvky.

(3)	Gestor medzirezortného programu je správca  kapitoly, ktorý je spoluzodpovedný za plnenie všetkých cieľov medzirezortného programu a zodpovedný za jeho priebežné celkové monitorovanie a  vyhodnotenie. Táto zodpovednosť vyplýva najmä z kompetencií daných správcovi kapitoly v príslušných zákonoch, ako aj  z uznesenia vlády o schválení medzirezortného programu vrátane jeho finančného zabezpečenia. Na plnení medzirezortného programu sa gestor obvykle zúčastňuje vlastným podprogramom. 

(4)	Účastník medzirezortného programu (v RIS-e označený ako „Podgestor“) je správca kapitoly, ktorý sa podieľa podprogramom na plnení medzirezortného programu pod gestorstvom správcu inej  kapitoly. Účastník, ktorý plní podprogram, môže ho ďalej štrukturovať do projektov/prvkov po dohode s gestorom. Účastník je zodpovedný za plnenie cieľov podprogramu. Ak gestor plní v rámci medzirezortného  programu časť úloh formou podprogramu vlastnej kapitoly, v tom prípade je súčasne aj  účastníkom programu.  

(5)	Gestor vypracuje predbežný  návrh na vytvorenie nového medzirezortného programu.  Návrh obsahuje zámer medzirezortného programu, odporúčanú celkovú sumu výdavkov, návrh   účastníkov, ktorí budú plniť podprogramy medzirezortného programu, návrhy ich podprogramov, projektov/prvkov, zámerov, cieľov, merateľných ukazovateľov a  výdavkov. Gestor požiada účastníkov  nového medzirezortného programu o spoluprácu pri dopracovaní  zámerov podprogramov, cieľov, merateľných ukazovateľov podprogramov, projektov/prvkov a návrhov súm  výdavkov na ich financovanie. Gestor  spolu s účastníkmi tiež dohodne aktualizáciu medzirezortných programov schválených v predošlom období. Gestor a účastníci do svojho návrhu rozpočtu kapitoly zapracujú vzájomne dohodnuté údaje medzirezortných programov tak, aby bol dodržaný termín na predloženie návrhu rozpočtu kapitoly ministerstvu. 

(6)	Gestor poskytuje prostredníctvom RIS-u účastníkom všetky potrebné údaje o novom alebo aktualizovanom medzirezortnom programe a to najmä podprogramy, ich zámery, ciele, merateľné ukazovatele a sumy výdavkov na podprogramy. Účastník medzirezortného programu  prípadne  doplní projekty/prvky,  zámery podprogramov, ciele a merateľné ukazovatele. Výdavky schválené na podprogramy medzirezortného programu sa stávajú súčasťou limitov výdavkov návrhu štátneho rozpočtu rozpočtových kapitol účastníkov.

Čl. 6
Schvaľovací proces 
 
(1)	 Programovú štruktúru  kapitoly   na rozpočtový rok, na ktorý sa predkladá návrh štátneho rozpočtu (ďalej len „r“) a   navrhované sumy výdavkov k programom a podprogramom na dva nasledujúce rozpočtové roky (ďalej len „r+1, r+2“) schvaľuje príslušný správca na úrovni  kapitoly. Správca kapitoly interne plánuje aj rozpočet výdavkov pre každý program, časť programu v predpokladanej  výške výdavkov na všetky nasledujúce roky trvania časovo ohraničeného programu po rozpočtovom roku, na ktorý sa program pripravuje. V prípade časovo neohraničeného programu, časti programu  sa rozpočet  v predpokladanej výške výdavkov plánuje na dva nasledujúce rozpočtové roky po rozpočtovom  roku, na ktorý  sa program pripravuje.

(2)	Limity výdavkov schválené vládou (pri schvaľovaní  návrhu východísk rozpočtu verejnej správy, v procese schvaľovania návrhu rozpočtu verejnej správy) na rozpočtový rok r  sa rozpisujú do jednotlivých programov, častí programov v  predpísanom rozsahu rozpočtovej klasifikácie,  pri zachovaní osobitných postupov pre utajované skutočnosti.  Limity výdavkov na rozpočtové roky r+1,  r+2 sa rozpisujú na úrovni  programov a podprogramov v rozsahu vybraných kategórií a položiek ekonomickej klasifikácie.

(3)	V RIS-e sa uvedú  všetky zdroje krytia výdavkov programov, najmä zdroje kapitoly vrátane zdrojov Európskej únie a prostriedkov na spolufinancovanie, zdroje z kapitoly Všeobecná pokladničná správa a iné prostriedky zo zahraničia  na základe medzinárodných zmlúv. V RIS-e v časti „Identifikačné údaje“ na úrovni najmä programu  je  možné  uvádzať    aj  počet zamestnancov2), ktorí budú program plniť. 

(4)	Programovú štruktúru podľa odseku 1 predkladá správca kapitoly ministerstvu ako súčasť návrhu rozpočtu kapitoly. V termíne určenom  na predloženie návrhu štátneho rozpočtu vláde ministerstvo predkladá programové štruktúry kapitol   vo  forme  štandardného tlačového výstupu z RIS-u  „Návrh výdavkov v programoch na rok r, r+1, r+2“ s uvedením rozpísaných limitov   výdavkov na financovanie navrhovaných programov na  tri rozpočtové roky.

(5)	Vláda prerokuje  návrh výdavkov na tri rozpočtové roky a uznesením k  návrhu štátneho rozpočtu schvaľuje výdavky na programy a podprogramy medzirezortných programov,  časti programov a zámery na rozpočtový rok r. Je možné schváliť aj vybrané ciele. Vládou schválené programy, podprogramy, projekty/prvky, podprogramy medzirezortných programov, zámery a vybrané ciele zapracuje ministerstvo do rozpisu  záväzných ukazovateľov štátneho rozpočtu. Výdavky na program a podprogram medzirezortného programu sa stávajú  záväznými ukazovateľmi na základe schválenia návrhu štátneho rozpočtu  na rozpočtový rok Národnou radou Slovenskej republiky.

(6)	Ak osobitný predpis3)  vyžaduje schválenie špecifických podmienok pre programy alebo časti programov, správca kapitoly ich predkladá na schválenie vláde v samostatnom materiáli, najneskôr do termínu schválenia návrhu štátneho rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok vládou.

(7)	Správca kapitoly vykoná zmeny navrhovanej  programovej štruktúry  na základe uznesenia vlády k návrhu zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok  a  na základe schváleného zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok v Národnej rade Slovenskej republiky. 

Čl. 7
          Realizácia

(1)	Minister  v priebehu roka môže na základe splnomocnenia vlády upraviť záväzné ukazovatele programov podľa čl. 6 ods. 5 na návrh správcu kapitoly najmä :
a)	schváliť medzirezortný program, ktorý sa formuluje zo schválených častí programu,
b)	doplniť podprogram medzirezortného programu a zrušiť schválený podprogram medzirezortného programu,
c)	doplniť podprogram,  projekt/prvok do programu, zrušiť podprogram, projekt/prvok, 
d)	presunúť program, alebo ucelenú časť programu do inej  kapitoly,
e)	viazať výdavky a povoliť prekročenie výdavkov medzi programami správcu kapitoly alebo programami viacerých správcov kapitol,
f)	viazať výdavky a povoliť prekročenie výdavkov medzi  podprogramami medzirezortného programu jedného účastníka alebo rôznych účastníkov, podmienené súhlasom gestora,
g)	viazať výdavky v podprograme medzirezortného programu a povoliť prekročenie  výdavkov v programe jedného účastníka,  podmienené súhlasom gestora,
h)	viazať výdavky v programe a  povoliť prekročenie výdavkov v podprograme medzirezortného programu jedného účastníka,  podmienené súhlasom gestora, 
i)	zvýšiť limit výdavkov schváleného programu, ak je financovanie zabezpečené nad rámec schváleného rozpočtu kapitoly.

(2)	Programová štruktúra kapitoly by mala byť počas rozpočtového roka spravidla  nemenná. Správca kapitoly žiada ministerstvo o zmenu záväzného ukazovateľa programu a podprogramu medzirezortného programu rozpočtovým opatrením. V zmysle rozpočtového opatrenia ministerstva, ktoré sa vydá na základe  rozhodnutia vlády o riešení nesúladu medzi príjmami a výdavkami štátneho rozpočtu, vykoná správca kapitoly príslušné zmeny  v programoch. Správca  kapitoly bezodkladne premietne schválené zmeny  do RIS-u. 

(3)	Správca  kapitoly vo svojej kompetencii vykonáva rozpočtové opatrenia vo výdavkoch medzi podprogramami a projektmi/prvkami v rámci programu tak, aby boli dodržané záväzné ukazovatele programu a aby nebolo ohrozené plnenie cieľov. 

(4)	Ak sa uskutočňujú  zmeny v programoch, ktoré sú dôsledkom realizácie schváleného programu podľa osobitného predpisu4) alebo plnenia úloh programov bývalých štátnych fondov5) je možné, na základe súhlasu ministra,  formulovať medzirezortný program tak, aby sa zachovala nadväznosť na zámer a ciele realizovaného programu a celkovú výšku výdavkov programu. 

(5)	Schválený program alebo ucelenú časť programu jedného správcu kapitoly je  možné  presunúť do programovej štruktúry iného správcu kapitoly na základe delimitácie.  Delimitáciu programu alebo ucelenej časti programu je možné vykonať aj v súvislosti s presunom kompetencií zo štátnej správy na obce a vyššie územné celky. Súčasťou delimitácie je aj vyhodnotenie plnenia cieľov delimitovaných programov, častí programov k dátumu delimitácie. 

(6)	Zámery a ciele programov schválených vládou je možné zrušiť v priebehu rozpočtového roka len ak sa ruší príslušná časť programu. V súvislosti s prípravou  návrhu štátneho rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok sa môžu formulovať nové ciele, prípadne aktualizovať ciele programov schválených vládou v predošlých rozpočtových rokoch bez ich vecnej zmeny. V priebehu rozpočtového roka je možné vykonať doplnenie nových cieľov programov schválených vládou do maximálneho povoleného počtu. V priebehu rozpočtového roka nie je možné meniť plánované hodnoty cieľov, dôvody prípadného neplnenia  sa uvedú v ročnom hodnotení.

(7)	V priebehu rozpočtového roka sa nevyžaduje súhlas ministra financií na zmenu programovej štruktúry kapitoly doplnením, alebo zrušením samostatnej časti  programu   vytvorenej na  prostriedky podľa Čl. 4   ods. 4. Súhlas ministra financií sa nevyžaduje ani na doplnenie samostatnej časti programu do programovej štruktúry kapitoly na prostriedky v zmysle Čl. 4 ods. 1, ak v minulých rokoch bola vytvorená samostatná časť programu a v bežnom rozpočtovom roku vznikne dodatočná potreba spolufinancovania zo štátneho rozpočtu, alebo financovania z rozpočtu Európskej únie. Samostatná časť programu na prostriedky v zmysle Čl. 4 ods.1, alebo  Prechodného fondu sa do programovej štruktúry kapitoly v bežnom rozpočtovom roku nedopĺňa, ak sú k týmto prostriedkom poskytnuté iné prostriedky zo štátneho rozpočtu ako určené na spolufinancovanie, napríklad daň z pridanej hodnoty.

Čl. 8
Monitorovanie a hodnotenie

(1)	Pre sledovanie vecného a finančného plnenia programovej štruktúry, cieľov a merateľných ukazovateľov sa vykonáva  monitorovanie a hodnotenie vrátane auditu výkonnosti7). Tieto nástroje špecifickým spôsobom prispievajú k zlepšeniu výkonnosti a kvality programu, časti programu a k zlepšeniu kvality programového rozpočtovania. 

(2)	Pri monitorovaní a hodnotení sa využíva 5 základných kritérií. Základné kritériá sú :

a)	relevantnosť -  posúdenie   vzájomnej  súvislosti priorít vlády, zámerov a cieľov programov. Porovnanie, do akej miery    dosiahnuté výstupy a výsledky  cieľov  zabezpečujú plnenie zámeru  programu. Zisťovanie, či sa dopĺňa, duplikuje alebo prekrýva  niektorá časť programu s inými,
b)	efektívnosť a hospodárnosť7) - posúdenie efektívnosti vstupov k dosiahnutým výstupom. Posúdenie, či za  rovnaké vstupy bolo možné získať  vyššie výstupy alebo bolo možné  za nižšie vstupy dosiahnuť rovnaké výstupy,
c)	účinnosť7) -  porovnanie plánovaných a skutočne dosiahnutých   cieľov programu a  účinkov na cieľovú skupinu obyvateľov. Zistenie  účinnosti je podmienené merateľnosťou  a overiteľnosťou cieľov.
d)	dosah/vplyv – zhodnotenie výsledkov realizácie programu v širšom zmysle na väčšiu skupinu obyvateľov alebo spoločnosti ako celku a posúdenie celkových pozitívnych a negatívnych dôsledkov realizácie programu,
e)	udržateľnosť - posúdenie perspektívnosti pôsobenia očakávaných kladných zmien vyplývajúcich z realizácie častí programu po ich ukončení (či sa očakávané kladné zmeny  nestanú zastaranými v krátkom časovom období),
(3)	Pod monitorovaním rozumieme 
       	a)    proces zberu, triedenia a uchovávania údajov (ďalej len "zber údajov")  
        	b)   monitorovanie výkonnosti.

(4)          Zber údajov  o vecnom a finančnom plnení programov je systematický nepretržitý proces vykonávaný v priebehu realizácie rozpočtu, ktorého výsledky sa využívajú pri monitorovaní výkonnosti. Zber údajov sa uskutočňuje priebežne a údaje sa zaznamenávajú v RIS-e minimálne jeden krát ročne.

(5)      Monitorovanie výkonnosti je priebežné sledovanie plnenia cieľov a merateľných ukazovateľov programu počas celého obdobia jeho realizácie z hľadiska kritérií relevantnosti, efektívnosti/hospodárnosti a účinnosti. Monitorovanie výkonnosti konštatuje a porovnáva skutočne dosiahnuté hodnoty merateľných ukazovateľoch a  cieľov s plánovanými hodnotami, ako aj  realizované výdavky s rozpočtovanými výdavkami na plnenie programov/častí programov. 

(6)	Výsledkom monitorovania výkonnosti je ročná monitorovacia správa. Správca kapitoly vypracováva v RIS-e ročnú monitorovaciu správu, a to najneskôr do 28. februára nasledujúceho roka. Ročná monitorovacia správa je zároveň súčasťou záverečného účtu kapitoly štátneho rozpočtu.

(7)	Hodnotenie programu, časti programu (ďalej len „hodnotenie“) je systematická a analytická činnosť, ktorá na základe analýzy 5 základných kritérií uvedených v odseku 2 poskytuje spoľahlivé závery o výstupoch, výsledkoch, dôsledkoch a celkových účinkoch programov. Účelom hodnotenia je zlepšiť rozhodovací proces na každej úrovni riadenia. Rozlišujeme nasledovné druhy hodnotenia:
a)	ex-ante hodnotenie,
b)	pravidelné hodnotenie,
c)	priebežné hodnotenie,
d)	ex-post hodnotenie.

(8)	Hodnotenie ex-ante sa realizuje pri plánovaní nových programov, častí programov, pri plánovaní zmien programovej štruktúry alebo programu, časti programu pred ich zaradením do programovej štruktúry.  
Cieľom ex-ante hodnotenia  je predbežné posúdenie viacerých variantov politiky a ich očakávaných dôsledkov. Hodnotenie ex-ante je zamerané najmä na prepojenie a zhodu  medzi dlhodobými dôsledkami a celkovými účinkami programu vyjadrenými v zámere  a  v cieľoch programu a na posúdenie vzájomnej súvislosti  priorít, zámerov a cieľov. Ďalej sa posudzuje miera vypovedacej schopnosti a aktuálnosti stanovených cieľov a merateľných ukazovateľov.

(9)	Pravidelné hodnotenie sa realizuje každé 4 roky pre časovo neohraničené programy, časti programov. Priebežné hodnotenie sa realizuje pre časovo ohraničené programy, časti programov trvajúce dlhšie ako 6 rokov približne v polovici ich plnenia, ak trvajú dlhšie ako 8 rokov aspoň každé 4 roky. Cieľom pravidelného/priebežného hodnotenia je najmä zlepšenie činnosti programu, časti programu a posúdenie opodstatnenosti pokračovania programu, časti programu.

(10)	Ex-post hodnotenie sa realizuje najneskôr do dvoch rokov po ukončení programu, časti programu. Hodnotenie umožňuje objektívne a komplexne posúdiť pozitívne a negatívne dôsledky plnenia programu. Závery hodnotenia sú dôležitým zdrojom informácií pre činnosť obdobných programov a pre formulovanie budúcich programov.

(11)	Realizácia hodnotenia je cyklus pozostávajúci z nasledujúcich fáz:
a)	vypracovanie viacročného plánu a ročného plánu hodnotenia, 
b)	príprava procesu hodnotenia,
c)	vypracovanie hodnotiacej správy, 
d)	distribúcia hodnotiacej správy.

(12)	Pri procese monitorovania a hodnotenia postupuje správca kapitoly v súčinnosti s organizáciami vo svojej pôsobnosti a s účastníkmi medzirezortného programu, ktorého je gestorom, podľa Manuálu pre oblasť monitorovania a hodnotenia uverejneného na webovej  stránke Ministerstva financií Slovenskej republiky www.finance.gov.sk  v časti Verejné financie.

 
Čl. 9

(1)	Tento pokyn sa prvý krát uplatní pri zostavení návrhu štátneho rozpočtu na roky 2005 až 2007.

(2)	Na realizáciu, hodnotenie a kontrolu programov v roku 2004  sa vzťahuje článok 7, článok 8  okrem ods. 8, 11, 12, článok 9 ods. 4 až 7 a ods. 9 a článok 11  Metodického  pokynu Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 1532/2003-41 pre implementáciu programového rozpočtovania do systému prípravy návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky, jeho realizácie a hodnotenia.

(3)	 Zrušuje sa Metodický pokyn Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 1532/2003-41 pre implementáciu programového rozpočtovania do systému prípravy návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky, jeho realizácie a hodnotenia (uverejnený vo Finančnom spravodajcovi č.8/2003).

Čl. 10

(1)	        Viacročný plán hodnotenia sa prvýkrát zostaví na roky 2010 až 2013 a ročný plán hodnotenia sa prvýkrát zostaví na rok 2010, a to do konca januára 2010. Plány hodnotenia  vychádzajú z programovej štruktúry schválenej na roky 2010 až 2012. Programy, alebo časti programov programovej štruktúry schválenej na roky 2010 až 2012 budú zhodnotené  za obdobie od ich zaradenia do programovej štruktúry, v rámci naplánovaného 4-ročného prechodného obdobia. 

(2)	  V rámci hodnotených programov, alebo častí programov sa hodnotia aj tie programy alebo časti programov schválené v minulých rokoch, ktorých kódy uvedené v RIS-e nie sú z dôvodu zmien v programovej štruktúre v minulých rokoch identické s kódmi hodnotených programov alebo častí programov, ale majú nadväznosť na hodnotené programy, alebo časti programov programovej štruktúry schválenej na roky 2010 až 2012. Na hodnotenie nových programov alebo častí programov zaradených do programovej štruktúry v priebehu prechodného obdobia, to znamená v rokoch 2010 až 2013, sa vzťahuje čl.8.

    Ján Počiatek, v. r.
                                                                                                                                   minister financií

_________________________________________________________________________________________
   Referent: Ing. Anna Mitošinková, tel.: 02/59 58 23 31, odbor rozpočtovej regulácie