D ô v o d o v á   s p r á v a 
k vládnemu návrhu zákona, schváleného zákonom č. 584/2005 Z. z.

Všeobecná časť

Zákon o rozpočtových pravidlách verejnej správy, ktorý je plne  účinný od 1. januára 2005 je základným všeobecným finančným zákonom upravujúcim rozpočet, rozpočtový proces ako aj pravidlá  rozpočtového hospodárenia verejnej správy. Ministerstvo financií SR na základe poznatkov za necelý rok jeho aplikácie v praxi vypracovalo a predkladá návrh novely zákona najmä z dôvodu čerpania finančných prostriedkov z finančného mechanizmu Európskeho hospodárskeho priestoru, Nórskeho finančného mechanizmu a Prechodného fondu a  zabezpečenia prostriedkov na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu k nim, ako aj zjednodušenie spôsobov používania časti prostriedkov Európskej únie – agenda zabezpečovaná Pôdohospodárskou  platobnou agentúrou.
	
V návrhu novely rozpočtových pravidiel verejnej správy sa súčasne pristúpilo k precizovaniu niektorých ďalších ustanovení zákona vo vzťahu k aplikačnej praxi.  Návrh novely zákona napríklad ustanovuje, že ak zo zúčtovania finančných vzťahov vyplýva povinnosť poskytnúť prostriedky zo štátneho rozpočtu, takýto výdavok sa nebude započítavať do percenta určeného na možnosť prekročenia výdavkov na základe rozpočtového opatrenia, ďalej umožňuje rozpočtovým organizáciám a príspevkovým organizáciám používať kapitálové výdavky aj na technické zhodnotenie majetku vo výpožičke, pre rozpočtové organizácie vytvára priestor na vzájomné započítanie príjmov a výdavkov súvisiacich s daňou z pridanej hodnoty, presnejšie špecifikuje situáciu, kedy realizácia výdavkov nesprávne zatriedených podľa rozpočtovej klasifikácie nie je porušením finančnej disciplíny podľa § 31 ods. 1 písm. a).

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a s inými zákonmi, ako aj s medzinárodnými dokumentmi. Problematika návrhu zákona nie je prioritou aproximácie práva podľa čl. 70 Európskej dohody o pridružení a nie je ani prioritou podľa Bielej knihy.

Rozpočtová problematika je v práve Európskych spoločenstiev upravená nariadeniami Rady a rozhodnutiami Komisie. Podľa čl. 6 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii rešpektuje národnú identitu členských štátov.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

Predložený návrh nemá finančný, ekonomický, environmentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie, preto sa táto doložka nevyhotovuje.

Osobitná časť k vládnemu návrhu zákona, schváleného zákonom č. 584/2005 Z. z.

K čl. I
       
K bodu 1
V nadväznosti na pripravovanú novelizáciu zákona o Pôdohospodárskej platobnej agentúre sa navrhuje zosúladiť znenie zákona tak, že tie prostriedky Európskej únie, ktoré sú určené na intervenčné opatrenia vzhľadom k ich osobitnému režimu upravenému v návrhu novely zákona o Pôdohospodárskej platobnej agentúre nebudú vstupovať do príjmov štátneho rozpočtu. Tieto prostriedky budú príjmom samostatného mimorozpočtového účtu Pôdohospodárskej platobnej agentúry. To platí v prípade, ak z platných aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie nevyplynie iný finančný tok  pri nakladaní s prostriedkami Európskej únie.
 
K bodu 2
V súvislosti so systémom financovania obcí a vyšších územných celkov v rámci fiškálnej decentralizácie  sa úhrady straty pri zabezpečovaní výkonov vo verejnom záujme, ktoré realizuje VÚC ako samosprávnu pôsobnosť, financujú z  vlastných príjmov VÚC. Tieto úhrady nie sú výdavkom štátneho rozpočtu. Navrhovaným ustanovením sa precizuje doterajšia právna úprava tak, že výdavkom štátneho rozpočtu sú  záväzky štátu z plnenia povinností podľa osobitných predpisov, napr.  zákon NR SR č. 164/1996 Z. z. o dráhach a o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov, zákon č. 514/2003 Z. z. o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci a o zmene niektorých zákonov.  

K bodom 3 a 4
Úprava sa navrhuje s cieľom rozšíriť možnosť poskytovania dotácií právnickým osobám a fyzickým osobám aj inými subjektami ako správcom kapitoly. Dotácie z výdavkov štátneho rozpočtu v súlade so zákonom o štátnom rozpočte poskytuje spravidla správca kapitoly vo svojej vecnej pôsobnosti, alebo  orgán štátnej správy zapojený na jeho rozpočet a v prípade, že tak ustanoví osobitný zákon, dotácie môže poskytovať aj rozpočtová organizácia ustanovená zákonom.
 
K bodu 5
Úprava sa navrhuje s cieľom zníženia administrácie a hospodárneho vynakladania výdavkov, keďže vrátenie nevyčerpaných prostriedkov je pri nízkych sumách neefektívne a vynaložené náklady často prevyšujú sumu vratky. Predmetná úprava bola zapracovaná aj v zákone o rozpočtových pravidlách platnom do konca roka 2004.

K bodom 6 a 7
Uvedenými ustanoveniami sa zabezpečuje rovnaký prístup v možnosti čerpania prostriedkov štátneho rozpočtu určených na spolufinancovanie ku grantovým prostriedkom poskytovaných najmä z  finančného mechanizmu Európskeho hospodárskeho priestoru a Nórskeho finančného mechanizmu ako je ustanovený pre prostriedky EÚ a spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu k nim, t.j. možnosť ich použitia aj v nasledujúcich rokoch. K tejto možnosti smeruje ďalšia úprava v bode 22, kde v § 22 ods. 4 je vytvorený priestor na vedenie takto určených prostriedkov štátneho rozpočtu na mimorozpočtovom účte, z ktorého sa budú realizovať výdavky spolu s grantovými prostriedkami.

K bodu 8
Upravuje sa znenie odseku 1 tak, že sa prvá veta platného znenia dopĺňa a posledná veta vypúšťa. Vzhľadom ku každoročnému určovaniu rozsahu a podmienok na vykonávanie rozpočtových opatrení zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok je nevyhnutné vyňať z tohto režimu povinné odvody (vratky), ktoré vyplynú zo zúčtovania so štátnym rozpočtom. Ak zo zúčtovania finančných vzťahov vyplýva povinnosť poskytnúť prostriedky zo štátneho rozpočtu, takýto výdavok sa nebude započítavať do percenta určeného na možnosť prekročenia výdavkov na základe rozpočtového opatrenia. 
Ako členská krajina EÚ sú pre Slovensko všetky právne akty - rozhodnutia EÚ záväzné a v štátnom rozpočte sa musia rozpočtovať výdavky na odvody do rozpočtu EÚ ako aj výdavky na spolufinancovanie projektov štrukturálnych fondov. Z uvedeného dôvodu bola v novom znení odseku 1 táto veta vypustená. 

K bodu 9
Obstarávať majetok formou finančného prenájmu môže podľa platného zákona rozpočtová organizácia ak nájomné hradí z prostriedkov napr. Európskeho sociálneho fondu a z prostriedkov štátneho rozpočtu určených na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie a príspevková organizácia len z vlastných zdrojov. Navrhovaná úprava sa zavádza s cieľom zamedzenia financovaniu leasingu z prostriedkov štátneho rozpočtu rovnako u všetkých prijímateľov.

K bodu 10
Subjekt verejnej správy poskytuje okrem preddavkov v rámci obchodno-právnych vzťahov aj preddavky, ktorých poskytovanie vyplýva z osobitných predpisov a na ktoré sa splnenie podmienok v zmysle § 19 ods. 8 až 10 nevzťahuje. Ide  napríklad o úhradu preddavkov exekútorovi v rámci exekučného konania a o úhradu preddavkov na trovy konkurzného konania. 

K bodu 11
Navrhované ustanovenie reaguje na poznatky aplikačnej praxe vo vzťahu k úhrade za poštové služby, ktoré môžu  byť zabezpečované preddavkovou formou bez splnenia podmienok uvedených v § 19 ods. 8. 

K bodu 12
V nadväznosti na poznatky aplikačnej praxe pri vykonaní zúčtovania preddavkov poskytovaných podľa § 19 ods. 9 písm. a) do konca rozpočtového roka sa zavádza režim, ktorý umožňuje predmetné preddavky poskytovať bez povinnosti ich ročného zúčtovania. 

K bodu 13
Ide o legislatívno-technickú úpravu v nadväznosti na zamedzenie možnosti vzniku alternatívneho výkladu ustanovenia § 19 ods.11 a v dôsledku toho nesprávnej aplikácii  § 19 ods. 8 až 10 len na použitie prostriedkov na financovanie spoločných programov s Európskou úniou konečným prijímateľom. Ustanovenia § 19 ods. 8 až 10 sa vzťahujú na poskytovanie preddavkov z verejných prostriedkov vrátane poskytovania preddavkov konečným prijímateľom z prostriedkov na financovanie spoločných programov s Európskou úniou a na poskytovanie preddavkov z prostriedkov poskytnutých inej právnickej osobe alebo fyzickej osobe konečným prijímateľom podľa § 20 ods. 2.  
V nadväznosti na možnosť konečného prijímateľa, ktorým je štátna rozpočtová organizácia, poskytovať prostriedky podľa § 20 ods. 2 ďalej iným právnickým osobám, sa na takéto poskytovanie prostriedkov nepoužije § 19 ods. 8 až 10. 

K bodu 14
Navrhovanou úpravou v odseku 1 § 20 sa vytvára priestor na vedenie prostriedkov Európskej únie nielen na účtoch ministerstva financií ale aj ministerstva pôdohospodárstva a to na účely pôdohospodárstva v dohodnutom rozsahu príjmov zo záručnej sekcie EAGGF. Okrem intervenčných opatrení všetky takto vedené prostriedky sa budú zaraďovať do príjmov štátneho rozpočtu. Uvedeným návrhom sa posilňuje zodpovednosť dotknutého rezortu v určenej oblasti pri nakladaní s prostriedkami EÚ  a zjednodušuje sa finančný tok týchto prostriedkov.

K bodu 15
Nové znenie vytvára priestor pre konečných prijímateľov, ktorými sú štátne rozpočtové organizácie, aby ďalej poskytovali prostriedky podľa § 20 ods. 2 iným právnickým osobám za podmienky, že plnia úlohy vyplývajúce z osobitných predpisov. 

K bodu 16
Navrhovaným znením ods. 6 sa precizuje úprava  § 20 ods. 6, nakoľko aj pokuta uložená ako sankcia za porušenie finančnej disciplíny pri hospodárení s prostriedkami Európskej únie podľa  § 20 ods. 2 je príjmom štátneho rozpočtu. 

K bodu 17
Ide o vyvolanú úpravu v nadväznosti na úpravu v bode 14.

K bodu 18
Článok 34 ods. 1 Aktu o podmienkach pristúpenia pripojeného k Zmluve o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii (oznámenie č. 185/2004 Z. z.) ustanovuje, že od 1. mája 2005 je Slovenská republika oprávnená čerpať z rozpočtu Európskej únie aj prechodné prostriedky, pričom dočasná finančná pomoc sa poskytuje rovnakým postupom ako pre program PHARE (čl. 34 ods. 3 uvedenej zmluvy). Prechodné prostriedky sú verejnými prostriedkami a preto sa na nich vzťahujú ustanovenia zákona č. 523/2004 Z. z. Keďže nie sú prostriedkami Európskej únie  v zmysle vymedzenia pojmov v § 2 zákona, navrhuje sa samostatná úprava v § 20a.

K bodu 19
Vypúšťané ustanovenie je irelevantné, pretože štátne orgány sú zriaďované aj inými inštitúciami ako Ministerstvom financií SR.

K bodu 20
Ide o precizovanie znenia ustanovenia odseku 11 (doteraz odsek 12, po preznačení odsek 11), keďže predchádzajúci písomný súhlas ministerstva financií a povolenie iného termínu ministrom financií nielen pri zrušení, ale aj zmene podriadenosti alebo spôsobu financovania rozpočtovej alebo príspevkovej organizácie sa nevyžaduje, ak je rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia zriadená osobitným zákonom, alebo ak je jej zriaďovateľom obec alebo vyšší územný celok.

K bodu 21
Navrhovaným ustanovením sa rozpočtovej organizácii umožňuje vzájomne započítať príjmy a výdavky vzniknuté s súvislosti z prijatou daňou z pridanej hodnoty, platenou daňou z pridanej hodnoty a v prípade, že jej daňový úrad vráti prostriedky z neodpočítaného nadmerného odpočtu alebo jeho neodpočítanej časti v tom istom rozpočtovom roku. Z uvedeného vyplýva, že rozpočtová organizácia je zároveň oprávnená použiť takto refundované výdavky v rámci bežného rozpočtového roka. 

K bodu 22
Navrhovaným doplnením § 22 ods. 4 sa vytvára legislatívny priestor na vedenie prostriedkov štátneho rozpočtu rozpočtovaných na spolufinancovanie ku grantovým prostriedkom poskytovaných najmä z  finančného mechanizmu Európskeho hospodárskeho priestoru a Nórskeho finančného mechanizmu, a to na mimorozpočtovom účte.

K bodu 23
Precizuje sa poznámka pod čiarou k odkazu 33), nakoľko rozpočtová organizácia je oprávnená prekročiť rozpočtový limit výdavkov o prostriedky prijaté od úradu práce, sociálnych vecí a rodiny aj na základe iných osobitných predpisov ako zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  

K bodu 24
Príspevková organizácia je oprávnená uhrádzať nájomné pri kúpe tovaru na leasing aj z prostriedkov EÚ a z prostriedkov štátneho rozpočtu na financovanie spoločných programov SR a EÚ. 

K bodu 25
Rovnako ako pri úhrade výdavkov za mesiac december zo štátneho rozpočtu sa postupuje pri úhrade z výdavkov rozpočtu obce a VÚC.

K bodu 26 
Navrhovaná úprava konkretizuje postup pri úhrade výdavkov podľa odseku 3 inou právnickou alebo fyzickou osobou ako rozpočtovou a príspevkovou organizáciou v nasledujúcom rozpočtovom roku. Aj takýto subjekt môže prevádzať prostriedky podľa § 26 ods. 3 a uhrádzať ich v nasledujúcom rozpočtovom roku zo svojho bežného účtu, pričom sú tieto úhrady výdavkom bežného rozpočtového roka. 

K bodu 27
Navrhovaná úprava rozširuje doterajšie znenie ustanovenia § 26 ods. 6 vzťahujúca sa na technické zhodnotenie  prenajatého majetku a umožňuje, aby rozpočtová a príspevková organizácia použili kapitálové výdavky aj na technické zhodnotenie majetku, ktorý majú vo výpožičke. Nájom je v zmysle § 663 Občianskeho zákonníka vždy odplatný právny úkon a výpožičkou v súlade s § 659 Občianskeho zákonníka vznikne vypožičiavateľovi právo vec  po dohodnutú dobu užívať bezplatne, pričom je z hľadiska možnosti používania kapitálových výdavkov na technické zhodnotenie majetku irelevantné, či má rozpočtová a príspevková organizácia majetok v nájme alebo vo výpožičke. 

K bodu 28
Navrhovaná úprava znižuje administráciu vo vzťahu k plateniu členských príspevkov. Rozpočtová a príspevková organizácia nemusí každoročne žiadať zriaďovateľa o súhlas so zaplatením členského príspevku, keďže už raz poskytnutý súhlas zriaďovateľa platí počas celého trvania členstva.  Súčasne sa výnimkuje udeľovanie súhlasu s platením členských príspevkov v prípade ústredných orgánov štátnej správy, ktorým funkciu zriaďovateľa plní ministerstvo financií.

K bodu 29
Novým znením odseku 2 sa precizuje doterajšie znenie vo vzťahu k porušeniu finančnej disciplíny, ktorým je použitie verejných prostriedkov v rozpore s určeným účelom. Novou úpravou sa presnejšie špecifikuje situácia, kedy realizácia výdavkov nesprávne zatriedených podľa rozpočtovej klasifikácie nie je porušením finančnej disciplíny podľa ods. 1 písm. a). Hlavným cieľom navrhovaného znenia je zabrániť tomu, aby konanie subjektov, ktoré realizujú výdavky v súlade s vecne vymedzeným účelom, bolo posudzované ako porušenie finančnej disciplíny podľa ods. 1 písm. a). Jednotlivé prípady nesprávneho zatriedenia príjmov a výdavkov podľa rozpočtovej klasifikácie je zároveň vždy potrebné posudzovať individuálne, pretože súčasne s nesprávnym zatriedením môže dôjsť k inému  porušeniu finančnej disciplíny  [podľa ods. 1 písm. b) –n)] napriek tomu, že bude dodržaný účel použitia verejných prostriedkov, t.j. nebude porušená finančná disciplína podľa písm. a).

K bodu 30
Ide o precizovanie právnej úpravy týkajúcej sa úhrady sankcií za porušenie finančnej disciplíny, keďže predmetná úprava je irelevantná vzhľadom na ustanovenie § 31 ods. 8, ktoré zakotvuje rozpočtové určenie výnosu sankcií za porušenie finančnej disciplíny.  

K bodu 31
Precizuje sa poznámka pod čiarou k odkazu 47, nakoľko zistenie porušenia finančnej disciplíny je povinný oznámiť kontrolnému orgánu alebo orgánu dozoru štátu nielen NKÚ, ale aj každý iný kontrolný orgán.

K bodu 32
Úpravou v navrhovanom § 37b je potrebné zabezpečiť vzhľadom k navrhovanej zmene ustanovenia § 26 ods. 8, aby doteraz poskytnutý súhlas zriaďovateľa na zaplatenie členského príspevku platil počas celého trvania členstva v súlade s novelizovaným ustanovením § 26 ods. 8.

K čl. II 
Účinnosť zákona sa navrhuje od  1. januára 2006.

Návrh zákona bol schválený vládou Slovenskej republiky dňa 5. októbra 2005.

Mikuláš Dzurinda
                                  predseda vlády
                                                                         Slovenskej republiky			

       Ivan Mikloš
 				  podpredseda vlády a minister financií
  				                Slovenskej republiky