Obsah 

Úvod
1.	Formy pomoci z Európskych štrukturálnych a investičných fondov
2.	Kategórie prijímateľov
2.1	Kategórie prijímateľov pre štrukturálne fondy, Kohézny fond a Európsky fond pre námorné a rybné hospodárstvo
2.2	Kategórie prijímateľov pre Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka
3.	Stratégia financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre programové obdobie 2014 – 2020
3.1	Legislatívne východiská pre určenie stratégie financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre programové obdobie 2014 – 2020
3.2	Pravidlá stratégie financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre programové obdobie 2014 – 2020
3.2.1.	Pravidlá financovania pre prijímateľov v rámci menej rozvinutých regiónov, cieľa Európska územná spolupráca – cezhraničnej spolupráce a pre prijímateľov z Kohézneho fondu
3.2.1.1	Financovanie projektov prijímateľa – organizácia štátnej správy
3.2.1.2	Financovanie projektov prijímateľa – ostatné subjekty verejnej správy
3.2.1.3	Financovanie projektov prijímateľa – obec / vyšší územný celok
3.2.1.4	Financovanie projektov prijímateľa – mimovládna/nezisková organizácia
3.2.1.5	Financovanie projektov prijímateľa zo súkromného sektora mimo schém štátnej pomoci
3.2.1.6	Financovanie projektov prijímateľa v rámci schém štátnej pomoci
3.2.1.7	Financovanie projektov prijímateľa v rámci schém pomoci de minimis
3.2.2	Pravidlá financovania pre prijímateľov v rámci viac rozvinutých regiónov
3.2.2.1	Financovanie projektov prijímateľa – organizácia štátnej správy
3.2.2.2	Financovanie projektov prijímateľa – ostatné subjekty verejnej správy
3.2.2.3	Financovanie projektov prijímateľa – obec / vyšší územný celok
3.2.2.4	Financovanie projektov prijímateľa – mimovládna/nezisková organizácia
3.2.2.5	Financovanie projektov prijímateľa zo súkromného sektora mimo schém štátnej pomoci
3.2.2.6	Financovanie projektov prijímateľa v rámci schém štátnej pomoci
3.2.2.7	Financovanie projektov prijímateľa v rámci schém pomoci de minimis
4.	Pravidlá financovania pri implementácii finančných nástrojov
5.	Stratégia financovania Európskeho fondu pre námorné a rybné hospodárstvo pre programové obdobie 2014 – 2020
5.1	Legislatívne východiská pre určenie stratégie financovania Európskeho fondu pre námorné a rybné hospodárstvo pre programové obdobie 2014 – 2020
5.2	Pravidlá stratégie financovania Európskeho fondu pre námorné a rybné hospodárstvo pre programové obdobie 2014 – 2020
5.2.1 Financovanie projektov prijímateľa – organizácia štátnej správy
5.2.2 Financovanie projektov prijímateľa mimo schém štátnej pomoci
5.2.3 Financovanie projektov prijímateľa v rámci schém pomoci de minimis
6.	Stratégia financovania Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka pre programové obdobie 2014 – 2020
6.1	Legislatívne východiská pre určenie Stratégie financovania Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka pre programové obdobie 2014 – 2020
6.2	Pravidlá Stratégie financovania Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka pre programové obdobie 2014 – 2020
6.2.1	Pravidlá financovania pre prijímateľov v rámci menej rozvinutých regiónov
6.2.1.1	Financovanie operácií prijímateľa v opatrení č. 1, opatrení č. 2, podopatrení č. 3.3, opatrení č. 4, podopatrení č. 5.1, podopatrení č. 5.2, opatrení č. 6, podopatrení č. 7.1, opatrení č. 8, opatrení č. 9, opatrení č. 10, opatrení č. 11, opatrení č. 12, opatrení č. 13, opatrení č. 14 a opatrení č. 15
6.2.1.2	Financovanie operácií prijímateľa v podopatrení č. 3.1, 3.2 a podopatrení 5.3
6.2.1.3	Financovanie operácií prijímateľa v opatrení č. 4
6.2.1.4	Financovanie operácií prijímateľa v podopatrení č. 7.2
6.2.2	Pravidlá financovania pre prijímateľov v rámci ostatných regiónov
6.2.2.1	Financovanie operácií prijímateľa v opatrení č. 1, opatrení č. 2, podopatrení č. 3.3, opatrení č. 4, podopatrení č. 5.1, podopatrení č. 5.2, opatrení č. 6, podopatrení č. 7.1, opatrení č. 8, opatrení č. 9, opatrení č. 10, opatrení č. 11, opatrení č. 12, opatrení č. 13 a 14
6.2.2.2	Financovanie operácií prijímateľa v podopatrení č. 3.1, podopatrení č. 3.2 a v podopatrení č. 7.2
6.2.2.3	Financovanie operácií prijímateľa v opatrení č. 4
7.	Zoznam použitých skratiek
Zoznam príloh

Úvod
Stratégia financovania Európskych štrukturálnych a investičných fondov pre programové obdobie 2014 – 2020 (ďalej len „stratégia financovania 2014 – 2020“) určuje jednotné pravidlá a limity pre riadiace orgány/sprostredkovateľské orgány pod riadiacim orgánom pre poskytovanie pomoci prijímateľom v rámci projektov a operácií spolufinancovaných z Európskeho fondu regionálneho rozvoja – EFRR, Európskeho sociálneho fondu – ESF (ďalej len „štrukturálne fondy“), Kohézneho fondu – KF, Európskeho fondu pre námorné a rybné hospodárstvo – EFNRH a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka – EPFRV.
Cieľom materiálu je zadefinovanie základných rámcov pre stanovenie účasti jednotlivých zdrojov na národnej úrovni (štrukturálnych fondov, KF, EFNRH, EPFRV a štátneho rozpočtu, ako aj prijímateľov z jednotlivých sektorov verejnej správy, vrátane rozpočtov vyšších územných celkov, rozpočtov obcí a pod.) na financovaní projektov a operácií v rámci programového obdobia 2014 – 2020.
Stratégia financovania 2014 – 2020 zároveň stanovuje účasť jednotlivých zdrojov na financovaní projektov a operácií aj s ohľadom na to, či sa projekt a operácia štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka implementuje v rámci menej rozvinutého regiónu, viac rozvinutého regiónu alebo či ide o projekt v rámci implementácie Európskeho fondu pre námorné a rybné hospodárstvo. Keďže v rámci SR neexistuje región spĺňajúci kritériá pre prechodný región v súlade s čl. 82 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 2020, nerozpracovávajú sa v dokumente pravidlá financovania pre prijímateľov v rámci prechodných regiónov. V rámci cieľa Európska územná spolupráca stanovuje stratégia financovania 2014 – 2020 pravidlá financovania len pre prijímateľov so sídlom na území Slovenskej republiky v rámci programov cezhraničnej spolupráce cieľa Európska územná spolupráca, v ktorých plní SR úlohu riadiaceho orgánu.
Stratégia financovania 2014 – 2020 predstavuje základný dokument pre prípravu finančných plánov operačných programov programového obdobia 2014 – 2020. 
Kapitola 1 sa vzťahuje na všetky Európske štrukturálne a investičné fondy. Kapitola 2.1 sa vzťahuje na financovanie zo štrukturálnych fondov, KF a EFNRH a kapitola 2.2 na financovania z EPFRV. Pravidlá financovania platné pre štrukturálne fondy a Kohézny fond sú podrobnejšie uvedené v kapitolách 3 a 4. Kapitola 5 je venovaná pravidlám financovania EFNRH a kapitola 6 je venovaná pravidlám financovania EPFRV.
Za predpokladu, že prijímateľ realizuje projekt v súlade s časovým a vecným harmonogramom, je mu vyplatená suma nenávratného finančného príspevku v celej výške deklarovaných oprávnených výdavkov. Ak však nastane situácia, kedy konaním prijímateľa dôjde k omeškaniu realizácie projektu, riadiaci orgán uplatní motivačno-sankčný mechanizmus v zmysle materiálu, ktorý bude vypracovaný podľa bodu D.1 návrhu uznesenia vlády k tomuto materiálu.
Motivačno-sankčný mechanizmus spočíva v povinnom uplatňovaní finančného postihu v zmysle platnej legislatívy a zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku, ktorým sa pri zachovaní jednotného pomeru financovania de facto dosiahne reálne zníženie poskytnutia nenávratného finančného príspevku prijímateľovi bez negatívneho vplyvu na čerpanie z rozpočtu EÚ. Pri uvedenom mechanizme je možné využiť inštitút vzájomného započítavania pohľadávok a záväzkov, čím sa eliminuje vymáhanie prostriedkov od prijímateľa a dosiahne sa tým dodatočné uvoľnenie zdrojov na financovanie nových projektov (príp. nadkontrahovania).
Predmetný návrh zabezpečí dostatočne silný motivačný prvok pre prijímateľov riadne a včas plniť časovú a vecnú realizáciu aktivít projektu, pričom v odôvodnených prípadoch zabezpečí postih prijímateľov, ktorí nerealizujú aktivity projektu v zmysle časového a vecného harmonogramu zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku.
1.	Formy pomoci z Európskych štrukturálnych a investičných fondov
Pomoc z Európskych štrukturálnych a investičných fondov sa v zmysle čl. 56 a 57 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204 poskytuje nasledovnými formami financovania:
•	granty:
-	úhrada oprávnených výdavkov skutočne vynaložených a zaplatených spolu s prípadnými vecnými príspevkami a odpismi,
-	štandardné stupnice jednotkových nákladov,
-	paušálne sumy nepresahujúce 100 000 EUR vo forme verejného príspevku,
-	paušálne financovanie stanovené uplatnením %-ného podielu na jednu alebo viaceré kategórie výdavkov;
•	odmeny (v zmysle čl. 138, hlavy VII nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 Európskeho parlamentu a Rady zo dňa 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002);
•	návratná pomoc;
•	finančné nástroje;
•	kombinácia uvedených foriem pomoci.
2.	Kategórie prijímateľov
2.1	Kategórie prijímateľov pre štrukturálne fondy, Kohézny fond a Európsky fond pre námorné a rybné hospodárstvo 
Pre účely stanovenia príslušných podielov financovania v programovom období 2014 – 2020 a na základe skúseností z programového obdobia 2007 – 2013 sa definujú nasledovné kategórie prijímateľov pomoci zo štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a Európskeho fondu pre námorné a rybné hospodárstvo5:
a)	organizácie štátnej správy (ústredné orgány štátnej správy6, štátne rozpočtové organizácie, štátne príspevkové organizácie). Na účely pravidiel stratégie financovania sa pod organizáciami štátnej správy rozumejú aj: ŽSR, ZSSK, NDS, a.s., Sociálna poisťovňa, Slovenská pošta, a.s., Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. Banská Štiavnica;
b)	ostatné subjekty verejnej správy (verejné vysoké školy a ďalšie subjekty, ktoré sú zapísané a zaradené v registri podľa ods. 1, § 3 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, združenia právnických osôb z verejnej správy a verejné zdravotné poisťovne, okrem obcí, vyšších územných celkov a organizácií štátnej správy);
c)	vyššie územné celky a rozpočtové a príspevkové organizácie zriadené vyšším územným celkom;
d)	obce a rozpočtové a príspevkové organizácie zriadené obcou;
e)	mimovládne organizácie/neziskové organizácie (napríklad: neziskové organizácie založené v zmysle zákona č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby v znení neskorších predpisov, cirkvi a náboženské spoločnosti registrované podľa zákona č. 308/1991 Zb. o slobode viery a postavení cirkví a náboženských spoločností v znení neskorších predpisov, združenia založené v zmysle zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov, nadácie v zmysle zákona č. 34/2002 Z. z. o nadáciách a o zmene Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov, neinvestičné fondy založené v súlade so zákonom č. 147/1997 Z. z. o neinvestičných fondoch a o doplnení zákona Národnej rady SR č. 207/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov);
f)	súkromný sektor mimo schém štátnej pomoci;
g)	prijímatelia vykonávajúci hospodársku činnosť, t. j. podniky v zmysle čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ bez ohľadu na právny status, v rámci schém pomoci de minimis;
h)	prijímatelia vykonávajúci hospodársku činnosť, t. j. podniky v zmysle čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ bez ohľadu na právny status, v rámci schém štátnej pomoci.
V prípade zmeny právnej subjektivity prijímateľa je potrebné príslušne zmeniť aj zaradenie prijímateľa v zmysle časti 3.2.1, resp. 3.2.2 a 5.2 tohto materiálu. Uvedené sa nevzťahuje pre prípad zmeny zaradenia organizácie v Štatistickom registri organizácií, ktorý je vedený Štatistickým úradom SR podľa zákona č. 540/2001 Z. z. o štátnej štatistike v znení neskorších predpisov.
2.2	Kategórie prijímateľov pre Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka 
Pre účely stanovenia príslušných podielov financovania v programovom období 2014 – 2020 a na základe skúseností z programového obdobia 2007 – 2013 rozoznávame prijímateľov pri financovaní podpory z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka podľa jednotlivých opatrení, resp. podopatrení Programu rozvoja vidieka SR 2014 – 2020:
1.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 1 – Prenos znalostí a informačné akcie
a)	poskytovateľ prenosu vedomostí a zručností
2.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 2 – Poradenské služby
a)	poskytovateľ poradenskej služby – certifikovaný poradca
b)	poskytovateľ vzdelávania, ktorý musí mať primerané zdroje v podobe kvalifikovaných zamestnancov, ktorí sa pravidelne vzdelávajú v oblastiach poskytujúcich poradenské služby
3.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 3 – Investície do hmotného majetku
a)	fyzické a právnické osoby podnikajúce v poľnohospodárskej prvovýrobe (podopatrenie 3.1)
b)	fyzické a právnické osoby podnikajúce v oblasti spracovania produktov poľnohospodárskej prvovýroby (okrem rybích produktov), resp. v prípade investícii do využívania obnoviteľných zdrojov energie sú prijímateľmi fyzické a právnické osoby podnikajúce v oblasti poľnohospodárskej prvovýroby (podopatrenie 3.2)
c)	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (podopatrenie 3.3)
d)	obce (miestna územná samospráva) (podopatrenie 3.3)
4.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 4 – Obnova potenciálu poľnohospodárskej výroby zničeného prírodnými katastrofami a katastrofickými udalosťami a zavedenie vhodných preventívnych opatrení
a)	poľnohospodár: právnická alebo fyzická osoba podnikajúca v poľnohospodárskej prvovýrobe
b)	skupina poľnohospodárov v prípade kolektívnych investícií vykonávaných viac ako jedným poľnohospodárom a tieto prinášajú synergický efekt
c)	verejný subjekt, ak preukáže prepojenie medzi realizovanými investíciami a potenciálom poľnohospodárskej výroby
5.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 5 – Rozvoj poľnohospodárskych podnikov a podnikania
a)	poľnohospodársky podnikateľ, tzn. fyzická alebo právnická osoba (mikropodniky a malé podniky v zmysle odporúčania Komisie (ES) č. 361/2003), ktorá vykonáva poľnohospodársku výrobu ako sústavnú a samostatnú činnosť pod vlastným menom, na vlastnú zodpovednosť a za účelom dosiahnutia zisku a spĺňa kritériá stanovené vo vzťahu k veku a profesijnému zameraniu (podopatrenie 5.1)
b)	právnické osoby alebo fyzické osoby (mikropodniky v zmysle odporúčania Komisie (ES) č. 361/2003) (podopatrenie 5.2)
c)	poľnohospodári alebo členovia poľnohospodárskej domácnosti7 podnikajúci v oblasti poľnohospodárstva, ktorých podiel ročných tržieb/príjmov z poľnohospodárskej výroby na celkových tržbách/príjmoch predstavuje minimálne 30% (činnosť 1, podopatrenie 5.3)
d)	fyzické a právnické osoby (mikropodniky a malé podniky vo vidieckych oblastiach v zmysle odporúčania Komisie (ES) č. 361/2003) obhospodarujúce lesy vo vlastníctve činnosť 2, podopatrenie 5.3): 
•	súkromných vlastníkov a ich združení
•	obcí a ich združení
•	cirkvi, ktorej majetok možno podľa právneho poriadku SR považovať za súkromný, pokiaľ ide o jeho správu a nakladanie s ním 
6.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 6 – Základné služby a obnova dedín na vidieku
a)	obce definované v územnej koncentrácii ako vidiecke obce vidiek 1 a vidiek 2 s výnimkou obcí so štatútom mesta
b)	združenie obcí
7.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 7 – Investície do rozvoja lesných oblastí a zlepšenie životaschopnosti lesov
a)	obhospodarovateľ lesa v zmysle zákona č. 326/2005 Z. z. o lesoch – súkromní a verejní správcovia lesov a iné subjekty súkromného práva a verejné subjekty a ich združenia (podopatrenie 7.1)
b)	fyzické a právnické osoby (obce, mikropodniky, malé a stredné podniky v zmysle odporúčania Komisie (ES) č. 361/2003) obhospodarujúce lesy vo vlastníctve (podopatrenie 7.2):
•	súkromných vlastníkov a ich združení 
•	obcí a ich združení
•	cirkvi, ktorej majetok možno podľa právneho poriadku SR považovať za súkromný, pokiaľ ide o jeho správu a nakladanie s ním
c)	fyzické a právnické osoby (mikropodniky, malé a stredné podniky v zmysle odporúčania Komisie (ES) č. 361/2003) poskytujúce služby v lesníctve a ťažbe dreva za predpokladu poskytnutia týchto služieb subjektom uvedeným v bode b) (podopatrenie 7.2)
8.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 8 – Agroenvironmentálne opatrenia súvisiace s klímou
a)	fyzické a právnické osoby podnikajúce v poľnohospodárskej prvovýrobe
9.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 9 – Ekologické poľnohospodárstvo
a)	fyzické a právnické osoby podnikajúce v poľnohospodárskej prvovýrobe
10.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 10 – Platby týkajúce sa sústavy NATURA 2000 a rámcovej smernice o vode
a)	fyzické a právnické osoby podnikajúce v poľnohospodárskej prvovýrobe
b)	súkromní vlastníci lesa a ich združenia s právnou subjektivitou
11.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 11 – Platby pre oblasti s prírodnými alebo inými špecifickými obmedzeniami
a)	fyzické a právnické osoby podnikajúce v poľnohospodárskej prvovýrobe
12.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 12 – Dobré životné podmienky zvierat
a)	fyzické a právnické osoby podnikajúce v poľnohospodárskej prvovýrobe
13.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 13 – Spolupráca
Najmenej dva subjekty, ktorých spolupráca je :
a)	medzi rôznymi aktérmi v poľnohospodárstve, potravinovom reťazci a v lesnom hospodárstve na území EÚ a medzi inými aktérmi, ktorí prispievajú k splneniu cieľov a priorít politiky rozvoja vidieka vrátane medziodvetvových organizácií
b)	zameraná na zriadenie a prevádzku operačných skupín EIP pre produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva uvedených v čl. 62 návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom EPFRV
14.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 14 – LEADER
a)	verejno-súkromné partnerstvá v zmysle zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov
b)	MAS (verejno-súkromné partnerstvá v zmysle zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov schválené riadiacim orgánom, t.j. ktorým riadiaci orgán udelil štatút MAS)
15.	Prijímatelia v rámci opatrenia č. 15 – Technická pomoc
a)	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR
b)	Pôdohospodárska platobná agentúra
c)	Národná sieť rozvoja vidieka
3.	Stratégia financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre programové obdobie 2014 – 2020
3.1	Legislatívne východiská pre určenie stratégie financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre programové obdobie 2014 – 2020 
Z návrhu legislatívy pre programové obdobie 2014 – 2020 vyplývajú v porovnaní s legislatívou pre programové obdobie 2007 – 2013 určité zmeny, ktoré v menšej či väčšej miere ovplyvňujú stratégiu financovania 2014 – 2020.
Základné legislatívne východiská pre určenie stratégie financovania 2014 – 2020 sú najmä:
•	výška pomoci z EÚ sa stanovuje na úrovni prioritnej osi (v programovom období 2007 – 2013 bola stanovená výška finančnej pomoci EÚ na úrovni operačného programu);
•	na úrovni prioritnej osi sú možné určité flexibility:
o	v zmysle čl. 110, ods. 3 b), c), d) a e) návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204 je na úrovni prioritnej osi možnosť navýšenia miery spolufinancovania EÚ, ak sú aktivity prioritnej osi realizované prostredníctvom Iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Zvýšenie spolufinancovania EÚ sa určí podľa špecifických pravidiel stanovených pre ESF;
o	v zmysle čl. 110, ods. 5 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204 je na úrovni prioritnej osi možnosť navýšenia miery spolufinancovania EÚ o 10,0 %, ak sú aktivity celej prioritnej osi realizované prostredníctvom finančných nástrojov alebo cez miestny rozvoj riadený spoločenstvom;
o	v zmysle čl. 110, ods. 7 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204 existuje možnosť navýšenia miery spolufinancovania EÚ na 100,0 % v prípade stanovenia samostatnej prioritnej osi, v rámci ktorej budú aktivity realizované prostredníctvom finančných nástrojov na úrovni EÚ riadené priamo alebo nepriamo Európskou komisiou,
o	v zmysle čl. 11, ods. 2 návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ESF, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1081/2006, je na úrovni prioritnej osi možnosť navýšenia miery spolufinancovania EÚ o 10,0 % v prípade, ak sú aktivity celej prioritnej osi určené na sociálnu inováciu alebo nadnárodnú spoluprácu alebo ich kombináciu podľa čl. 9, 10 predmetného nariadenia;
•	v zmysle čl. 110 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204 sa výška pomoci z EÚ stanovuje na úrovni prioritnej osi z celkových oprávnených výdavkov, ktoré zahŕňajú verejné aj súkromné zdroje alebo z celkových oprávnených verejných výdavkov;
•	v návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204 sú pre cieľ Investície pre rast a zamestnanosť stanovené v zmysle čl. 82, ods. 2 tri kategórie regiónov - menej rozvinuté regióny1, prechodné regióny3 a viac rozvinuté regióny2;
•	z KF je možné financovať štáty, ktorých HND na obyvateľa je menší ako 90 % priemeru HND na obyvateľa v rámci EÚ-27;
•	v zmysle čl. 110, ods. 3 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204 sa výška pomoci z EÚ v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť stanovuje nasledovne:
o	85,0 % pre KF,
o	85,0 % pre štrukturálne fondy v rámci menej rozvinutých regiónov1 členských štátov, ktorých priemerný HDP na obyvateľa v období od roku 2007 do 2009 bol nižší ako 85,0 % priemeru EÚ-27 v rámci toho istého obdobia,
o	50,0 % pre štrukturálne fondy v rámci viac rozvinutých regiónov2;
•	v zmysle čl. 110, ods. 3 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204 výška pomoci z EÚ na úrovni prioritnej osi operačného programu v rámci cieľa Európska územná spolupráca nesmie byť vyššia ako 85,0 %“.
3.2	Pravidlá stratégie financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre programové obdobie 2014 – 2020 
V nadväznosti na základné legislatívne východiská pre určenie stratégie financovania 2014 – 2020 sa stanovujú nasledovné pravidlá stratégie financovania 2014 – 2020:
•	výška pomoci z EÚ sa pre všetky operačné programy vyjadruje k celkovým oprávneným výdavkom v zmysle čl. 110, ods. 2, písm. a) návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204;
•	v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť – KF – sa stanovuje výška pomoci z EÚ vo výške 85,0 % z celkových oprávnených výdavkov, čo predstavuje maximálnu mieru spolufinancovania EÚ podľa čl. 110, ods. 3 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204;
•	v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť – štrukturálne fondy v rámci menej rozvinutých regiónov1 – sa stanovuje výška pomoci z EÚ vo výške 85,0 % z celkových oprávnených výdavkov, čo predstavuje maximálnu mieru spolufinancovania EÚ podľa čl. 110, ods. 3 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204;
•	v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť – štrukturálne fondy v rámci viac rozvinutého regiónu2 – sa stanovuje výška pomoci z EÚ vo výške 50,0 % z celkových oprávnených výdavkov, čo predstavuje maximálnu mieru spolufinancovania EÚ podľa čl. 110, ods. 3 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204;
•	v rámci cieľa Európska územná spolupráca – programy cezhraničnej spolupráce, v ktorých SR plní úlohu riadiaceho orgánu – sa stanovuje výška pomoci z EÚ vo výške 85,0 % (EFRR) z celkových oprávnených výdavkov pre celé územie Slovenska, čo predstavuje maximálnu mieru spolufinancovania EÚ podľa čl. 110, ods. 3 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204;
•	maximálna intenzita štátnej pomoci sa stanovuje v súlade so schémami štátnej pomoci, resp. príslušnou legislatívou EÚ;
•	k podielu štrukturálnych fondov a KF je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v stanovenom pomere v závislosti od typu prijímateľa a kategórie regiónu (viď časť 3.2.1 a 3.2.2), okrem financovania prijímateľa zaradeného v časti:
o	3.2.1.6, 3.2.2.6, v ktorého prípade sa k podielu štrukturálnych fondov a KF neprideľuje spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu, ale celá výška štátnej pomoci je tvorená len príspevkom EÚ8,
o	3.2.1.7, 3.2.2.7, v ktorého prípade sa výška pomoci stanovuje riadiacim orgánom v príslušnej schéme pomoci de minimis, pričom ak intenzita pomoci de minimis presahuje maximálnu výšku finančnej pomoci z EÚ (v prípade menej rozvinutých regiónov 85,0 %, resp. v prípade viac rozvinutých regiónov 50,0 % z celkových oprávnených výdavkov), bude tento rozdiel dofinancovaný zo štátneho rozpočtu;
•	v prípade realizácie partnerských projektov sa na jednotlivých partnerov vzťahujú pravidlá financovania individuálne v závislosti od typu prijímateľa, t. j. pre partnerov sa neuplatňujú pravidlá financovania platné pre vedúceho partnera;
•	možnosť dobrovoľného zvýšenia podielu prijímateľa na financovaní maximálne však do výšky národných zdrojov v závislosti od kategórie regiónu. Zvýšenie miery financovania prijímateľa nad stanovenú výšku závisí len od rozhodnutia samotného prijímateľa;
•	v rámci jedného projektu sa počas celej doby implementácie uplatňuje jeden pomer financovania za jednotlivé zdroje.
3.2.1.	Pravidlá financovania pre prijímateľov v rámci menej rozvinutých regiónov, cieľa Európska územná spolupráca – cezhraničnej spolupráce a pre prijímateľov z Kohézneho fondu
K podielu štrukturálnych fondov (v prípade cieľa Európska územná spolupráca – cezhraničnej spolupráce ide len o EFRR) a KF vo výške 85,0 % z celkových oprávnených výdavkov je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v závislosti od typu prijímateľa:
•	v celkovom podiele doplňujúcom 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, ak je prijímateľom subjekt v zmysle časti 2.1, písm. a);
•	v celkovom podiele doplňujúcom 95,0 % z celkových oprávnených výdavkov, ak je prijímateľom subjekt v zmysle časti 2.1, písm. b), c), d), e);
•	v celkovom podiele doplňujúcom 90,0 % z celkových oprávnených výdavkov, ak je prijímateľom subjekt v zmysle časti 2.1, písm. f).
V prípade, ak je prijímateľom združenie právnických osôb a minimálne na jedného člena združenia sa vzťahujú pravidlá financovania v zmysle časti 3.2.1.1, stanovuje sa príspevok zo zdrojov EÚ a zo štátneho rozpočtu v zmysle predmetnej časti 3.2.1.1.
V prípade, ak je prijímateľom združenie právnických osôb (členom ktorého nie je prijímateľ v zmysle časti 3.2.1.1) a minimálne na jedného člena združenia sa vzťahujú pravidlá financovania v zmysle časti 3.2.1.2, 3.2.1.3 a 3.2.1.4, stanovuje sa príspevok zo zdrojov EÚ a zo štátneho rozpočtu v zmysle predmetnej časti 3.2.1.2, 3.2.1.3 a 3.2.1.4.
Súhrnná tabuľka pravidiel financovania podľa foriem pomoci, jednotlivých zdrojov a prijímateľov:
Zdroj/Prijímateľ	Prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. a)	Prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. b), c), d), e)	Prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. f)	Prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. g)	Prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. h)	
EÚ	85,0 %	85,0 %	85,0 %	intenzita pomoci stanovená riadiacim orgánom	maximálna intenzita štátnej pomoci	
ŠR	15,0 %	10,0 %	5,0 %		0,0 %	
prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. a)	0,0 %	-	-	-	-	
prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. b), c), d), e)	-	5,0 %	-	-	-	
prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. f)	-	-	10,0 %	-	-	
prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. g)	-	-	-	intenzita pomoci stanovená riadiacim orgánom	-	
prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. h)	-	-	-	-	podľa príslušnej schémy štátnej pomoci	
3.2.1.1	Financovanie projektov prijímateľa – organizácia štátnej správy
Pre prijímateľa – organizáciu štátnej správy: ústredné orgány štátnej správy, štátne rozpočtové organizácie, štátne príspevkové organizácie (subjekt v zmysle časti 2.1 písm. a)) sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – organizácia štátnej správy	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF / KF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
85,0 %	15,0 %	0,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom organizácia štátnej správy (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. a)), uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, pričom výška pomoci z EFRR, ESF a KF sa stanovuje vo výške 85,0 % a príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 15,0 %.
3.2.1.2	Financovanie projektov prijímateľa – ostatné subjekty verejnej správy
Pre prijímateľa – ostatné subjekty verejnej správy: verejné vysoké školy a ďalšie subjekty, ktoré sú zapísané a zaradené v registri podľa odseku 1 § 3 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, združenia právnických osôb z verejnej správy a verejné zdravotné poisťovne okrem obcí, vyšších územných celkov a organizácií štátnej správy (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. b)) sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – ostatné subjekty verejnej správy	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF / KF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
85,0 %	10,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak sú prijímateľom ostatné subjekty verejnej správy (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. b)), uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, pričom výška pomoci z EFRR, ESF a KF sa stanovuje vo výške 85,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 10,0 % a príspevok prijímateľa vo výške 5,0 %.
3.2.1.3	Financovanie projektov prijímateľa – obec / vyšší územný celok
Pre prijímateľa – obec / vyšší územný celok, príp. rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie zriadené obcou / vyšším územným celkom (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. c) a d)) sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – obec / vyšší územný celok	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF / KF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
85,0 %	10,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom obec / vyšší územný celok, prípadne rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia zriadená obcou / vyšším územným celkom (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. c) a d)), uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, pričom výška pomoci z EFRR, ESF a KF sa stanovuje vo výške 85,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 10,0 % a príspevok prijímateľa vo výške 5,0 %.
3.2.1.4	Financovanie projektov prijímateľa – mimovládna/nezisková organizácia
Pre prijímateľa – mimovládne organizácie/neziskové organizácie (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. e)) sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – mimovládna/nezisková organizácia	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF / KF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
85,0 %	10,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom mimovládna organizácia, prípadne nezisková organizácia (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. e)), výška pomoci z EFRR, ESF alebo KF sa stanovuje vo výške 85,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 10,0 % a príspevok prijímateľa vo výške 5,0 % z celkových oprávnených výdavkov.
3.2.1.5	Financovanie projektov prijímateľa zo súkromného sektora mimo schém štátnej pomoci 
Pre prijímateľa, na ktorého sa nevzťahujú pravidlá financovania podľa časti 3.2.1.1, 3.2.1.2, 3.2.1.3, 3.2.1.4, 3.2.1.6 a 3.1.2.7 (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. f)), sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – súkromný sektor mimo schém štátnej pomoci	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF / KF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
85,0 %	5,0 %	10,0 %	100,0 %	
V danom prípade platí, že výška pomoci z EFRR, ESF alebo KF sa stanovuje vo výške 85,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 5,0 % a príspevok prijímateľa vo výške 10,0 % z celkových oprávnených výdavkov.
3.2.1.6	Financovanie projektov prijímateľa v rámci schém štátnej pomoci 
Pre prijímateľa vykonávajúceho hospodársku činnosť, t. j. podniky v zmysle čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ bez ohľadu na právny status, v rámci schém štátnej pomoci (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. h)), sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci8:
Prijímateľ – v rámci schém štátnej pomoci8	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF / KF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
x,x %	0,0 %	y,y %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom podnik vykonávajúci hospodársku činnosť podľa čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. h)), podiel prijímateľa sa stanovuje v súlade s aplikovanou výškou intenzity pomoci definovanou v príslušnej schéme štátnej pomoci8.
3.2.1.7	Financovanie projektov prijímateľa v rámci schém pomoci de minimis 
Pre prijímateľa vykonávajúceho hospodársku činnosť, t. j. podniky v zmysle čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ bez ohľadu na právny status v rámci schém pomoci de minimis (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. g)), sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – v rámci schém pomoci de minimis	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF / KF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
x,x %	y,y %	z,z %	100,0 %	
Podiel prijímateľa vykonávajúceho hospodársku činnosť, t. j. podniky v zmysle čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ bez ohľadu na právny status v rámci schém pomoci de minimis (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. g)) sa stanovuje v súlade s aplikovanou výškou intenzity pomoci definovanou riadiacim orgánom v príslušnej schéme pomoci de minimis. V prípade, ak intenzita pomoci de minimis stanovená riadiacim orgánom presahuje maximálnu výšku finančnej pomoci z EÚ, bude tento rozdiel dofinancovaný zo štátneho rozpočtu.
3.2.2	Pravidlá financovania pre prijímateľov v rámci viac rozvinutých regiónov
K podielu štrukturálnych fondov vo výške 50,0 % z celkových oprávnených výdavkov je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v závislosti od typu prijímateľa:
•	v celkovom podiele doplňujúcom 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, ak je prijímateľom subjekt v zmysle časti 2.1, písm. a);
•	v celkovom podiele doplňujúcom 95,0 % z celkových oprávnených výdavkov, ak je prijímateľom subjekt v zmysle časti 2.1, písm. b), c), d), e);
•	v celkovom podiele doplňujúcom 90,0 % z celkových oprávnených výdavkov, ak je prijímateľom subjekt v zmysle časti 2.1, písm. f).
V prípade, ak je prijímateľom združenie právnických osôb a minimálne na jedného člena združenia sa vzťahujú pravidlá financovania v zmysle časti 3.2.2.1, stanovuje sa výška pomoci z EÚ a zo štátneho rozpočtu v zmysle predmetnej časti 3.2.2.1.
V prípade, ak je prijímateľom združenie právnických osôb (členom ktorého nie je prijímateľ v zmysle časti 3.2.2.1) a minimálne na jedného člena združenia sa vzťahujú pravidlá financovania v zmysle časti 3.2.2.2, 3.2.2.3 a 3.2.2.4, stanovuje sa výška pomoci z EÚ a zo štátneho rozpočtu v zmysle predmetnej časti 3.2.2.2, 3.2.2.3 a 3.2.2.4.
Súhrnná tabuľka pravidiel financovania podľa foriem pomoci, jednotlivých zdrojov a prijímateľov:
Zdroj/Prijímateľ	Prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. a)	Prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. b), c), d), e)	Prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. f)	Prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. g)	Prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. h)	
EÚ	50,0 %	50,0 %	50,0 %	intenzita pomoci stanovená riadiacim orgánom	maximálna intenzita štátnej pomoci	
ŠR	50,0 %	45,0 %	40,0 %		0,0 %	
prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. a)	0,0 %	-	-	-	-	
prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. b), c), d), e)	-	5,0 %	-	-	-	
prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. f)	-	-	10,0 %	-	-	
prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. g)	-	-	-	intenzita pomoci stanovená riadiacim orgánom	-	
prijímateľ v zmysle časti 2.1, písm. h)	-	-	-	-	podľa príslušnej schémy štátnej pomoci	
3.2.2.1	Financovanie projektov prijímateľa – organizácia štátnej správy
Pre prijímateľa – organizáciu štátnej správy: ústredné orgány štátnej správy, štátne rozpočtové organizácie, štátne príspevkové organizácie (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. a)) sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – organizácia štátnej správy	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF 	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
50,0 %	50,0 %	0,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom organizácia štátnej správy (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. a)), uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, pričom výška pomoci z EFRR a ESF sa stanovuje vo výške 50,0 % a príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 50,0 %.
3.2.2.2	Financovanie projektov prijímateľa – ostatné subjekty verejnej správy
Pre prijímateľa – ostatné subjekty verejnej správy: verejné vysoké školy a ďalšie subjekty, ktoré sú zapísané a zaradené v registri podľa odseku 1 § 3 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, združenia právnických osôb z verejnej správy a verejné zdravotné poisťovne, (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. b)) sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – ostatné subjekty verejnej správy	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
50,0 %	45,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak sú prijímateľom ostatné subjekty verejnej správy (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. b)), uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, pričom výška pomoci z EFRR a ESF sa stanovuje vo výške 50,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 45,0 % a príspevok prijímateľa vo výške 5,0 %.
3.2.2.3	Financovanie projektov prijímateľa – obec / vyšší územný celok
Pre prijímateľa – obec / vyšší územný celok, príp. rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie zriadené obcou / vyšším územným celkom (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. c) a d)) sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – obec / vyšší územný celok	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
50,0 %	45,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom obec / vyšší územný celok, prípadne rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia zriadená obcou / vyšším územným celkom (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. c) a d)), uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, pričom výška pomoci z EFRR a ESF sa stanovuje vo výške 50,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 45,0 % a príspevok prijímateľa vo výške 5,0 %.
3.2.2.4	Financovanie projektov prijímateľa – mimovládna/nezisková organizácia
Pre prijímateľa – mimovládnu organizáciu/neziskovú organizáciu (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. e)) sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – mimovládna/nezisková organizácia	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
50,0 %	45,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom mimovládna organizácia, prípadne nezisková organizácia (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. e)), výška pomoci z EFRR a ESF sa stanovuje vo výške 50,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 45,0 % a príspevok prijímateľa vo výške 5,0 % z celkových oprávnených výdavkov.
3.2.2.5	Financovanie projektov prijímateľa zo súkromného sektora mimo schém štátnej pomoci
Pre prijímateľa, na ktorého sa nevzťahujú pravidlá financovania podľa časti 3.2.2.1, 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4, 3.2.2.6 a 3.2.2.7, (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. f)), sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – súkromný sektor mimo schém štátnej pomoci	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
50,0 %	40,0 %	10,0 %	100,0 %	
V danom prípade platí, že výška pomoci z EFRR alebo ESF sa stanovuje vo výške 50,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 40,0 % a príspevok prijímateľa vo výške 10,0 % z celkových oprávnených výdavkov.
3.2.2.6	Financovanie projektov prijímateľa v rámci schém štátnej pomoci
Pre prijímateľa vykonávajúceho hospodársku činnosť, t. j. podniky v zmysle čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ, bez ohľadu na právny status (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. h)), sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci8:
Prijímateľ – v rámci schém štátnej pomoci8	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
x,x %	0,0 %	y,y %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom podnik vykonávajúci hospodársku činnosť podľa čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. h)), podiel prijímateľa sa stanovuje v súlade s aplikovanou výškou intenzity pomoci definovanou v príslušnej schéme štátnej pomoci8.
3.2.2.7	Financovanie projektov prijímateľa v rámci schém pomoci de minimis
Pre prijímateľa vykonávajúceho hospodársku činnosť, t. j. podniky v zmysle čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ bez ohľadu na právny status v rámci schém pomoci de minimis (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. g)), sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – v rámci schém pomoci de minimis	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EFRR / ESF / KF	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
x,x %	y,y %	z,z %	100,0 %	
Podiel prijímateľa vykonávajúceho hospodársku činnosť, t. j. podniky v zmysle čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ bez ohľadu na právny status v rámci schém pomoci de minimis (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. g)) sa stanovuje v súlade s aplikovanou výškou intenzity pomoci definovanou riadiacim orgánom v príslušnej schéme pomoci de minimis. V prípade, ak intenzita pomoci de minimis stanovená riadiacim orgánom presahuje maximálnu výšku finančnej pomoci z EÚ, bude tento rozdiel dofinancovaný zo štátneho rozpočtu.
4.	Pravidlá financovania pri implementácii finančných nástrojov
Európska komisia v súvislosti so snahou čo najefektívnejšie využívať prostriedky EÚ, odporúča v rámci programového obdobia 2014 – 2020 okrem priamej formy pomoci, využívať predovšetkým finančné nástroje.
Slovenská republika plánuje výraznejšie využívať finančné nástroje v rámci všetkých fondov. Nenávratný finančný príspevok by sa mal používať predovšetkým tam, kde sa vytvára verejný statok a tam, kde z dôvodu vzniku negatívnych externalít a neschopnosti internalizovať celý zisk dochádza k zlyhaniu trhu. Verejné zdroje podporia takéto aktivity tak, aby sa ich úroveň priblížila spoločenskému optimu. Preto by mala byť podpora komerčných projektov, rizikových projektov a projektov generujúcich príjmy zabezpečená formou finančných nástrojov a to v tých oblastiach, ktoré budú určené na základe vykonanej ex-ante analýzy pre finančné nástroje v súlade s čl. 32 návrhu všeobecného nariadenia pre programové obdobie 2014 – 20204.
Finančné nástroje môžu byť zriadené na úrovni EÚ, riadené priamo alebo nepriamo Európskou komisiou alebo tradičnej báze, teda na národnej, regionálnej, nadnárodnej alebo cezhraničnej úrovni, riadené priamo alebo v rámci zodpovednosti riadiaceho orgánu. 
Pre určenie participácie národných zdrojov v prípade subjektu implementujúceho finančný nástroj sa stanovujú nasledovné pravidlá v prípade:
-	menej rozvinutých regiónov1 a Kohézneho fondu:
•	výška pomoci z EÚ sa stanovuje vo výške 85,0 % z celkových oprávnených výdavkov;
•	podiel národných zdrojov sa stanovuje vo výške 15,0 % z celkových oprávnených výdavkov.
-	viac rozvinutých regiónov2:
•	výška pomoci z EÚ sa stanovuje vo výške 50,0 % z celkových oprávnených výdavkov;
•	podiel národných zdrojov sa stanovuje vo výške 50,0 % z celkových oprávnených výdavkov.
V prípade využitia možnosti vytvorenia samostatnej prioritnej osi na účely implementovania niektorého z finančných nástrojov, sa v závislosti od zapojenia súkromných zdrojov znižuje podiel národných verejných zdrojov na spolufinancovaní.
V rámci národných zdrojov sa v závislosti od výšky zapojenia súkromných zdrojov, či už na úrovni fondu fondov, na úrovni finančného nástroja alebo na úrovni konečných prijímateľov, adekvátne znižuje podiel národných verejných zdrojov.
5.	Stratégia financovania Európskeho fondu pre námorné a rybné hospodárstvo pre programové obdobie 2014 – 2020
Cieľom zavedenia pravidiel a limitov pre riadiaci orgán pre poskytovanie pomoci prijímateľom pre rôzne typy projektov je vytvorenie jednotnej stratégie pre stanovenie účasti jednotlivých zdrojov spolufinancovania (EFNRH, štátneho rozpočtu a prijímateľov) na financovaní projektov operačného programu spolufinancovaného z EFNRH v programovom období 2014 – 2020. 
5.1	Legislatívne východiská pre určenie stratégie financovania Európskeho fondu pre námorné a rybné hospodárstvo pre programové obdobie 2014 – 2020 
Z návrhu legislatívy pre programové obdobie 2014 – 2020 pre EFNRH9 vyplývajú v porovnaní s legislatívou pre programové obdobie 2007 – 2013 zásadnejšie zmeny, ktoré v menšej či väčšej miere ovplyvňujú stratégiu financovania 2014 – 2020.
Základné legislatívne východiská pre určenie stratégie financovania 2014 – 2020 sú najmä:
•	výška pomoci z EFNRH sa stanovuje na úrovni operačného programu (rovnako ako v programovom období 2007 – 2013) v zmysle čl. 94, ods. 1 návrhu nariadenia o EFNRH9;
•	výška pomoci z EFNRH je rovnaká pre celé územie Slovenskej republiky (rozdiel oproti programovému obdobiu 2007 – 2013, v ktorom bola výška pomoci rôzna v regiónoch cieľa Konvergencia a v regiónoch mimo cieľa Konvergencia); 
•	podiel pomoci z EFNRH sa vyjadruje k celkovým oprávneným verejným výdavkom;
•	v súlade s čl. 94 návrhu nariadenia o EFNRH9 je maximálna výška pomoci z EFNRH 75,0 % (minimálna výška pomoci z EFNRH je 20,0 %) z celkových oprávnených verejných výdavkov, pri existencii nasledovnej výnimky aplikovateľnej v podmienkach SR: 
o	maximálna výška pomoci z EFNRH je 65,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov v prípade financovania aktivít podľa čl. 79 návrhu nariadenia o EFNRH9,
•	v súlade s čl. 95 návrhu nariadenia o EFNRH9 je maximálna výška verejnej pomoci10 50,0 % z celkových oprávnených výdavkov na projekt, pri existencii nasledovných výnimiek aplikovateľných pre SR:
o	maximálna výška verejnej pomoci10 je 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov na projekt v prípade:
•	ak je prijímateľom subjekt verejnej správy,
•	aktivity projektu sa vzťahujú na zber údajov v zmysle čl. 79 návrhu nariadenia o EFNRH9;
o	výška verejnej pomoci10 je minimálne 50,0 % a maximálne 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov na projekt (v závislosti od rozhodnutia riadiaceho orgánu) v prípade ak:
•	projekt spadá do definície oblastí podľa kapitoly II a IV hlavy V návrhu nariadenia o EFNRH9 a spĺňa nasledovné kritériá:
•	existencia spoločného záujmu a
•	existencia verejného prístupu k výsledkom projektu podľa čl. 143;
o	maximálna výška verejnej pomoci sa môže zvýšiť o dodatočnú výšku v súlade s prílohou č. 2 tohto materiálu (podľa prílohy č. 1 návrhu nariadenia o EFNRH9). 
5.2	Pravidlá stratégie financovania Európskeho fondu pre námorné a rybné hospodárstvo pre programové obdobie 2014 – 2020 
V nadväznosti na vyššie uvedené legislatívne východiská sa pre jednotlivé kategórie prijímateľov stanovujú nasledovné pravidlá financovania:
•	výška pomoci z EFNRH sa stanovuje v maximálnej výške z celkových oprávnených verejných výdavkov v súlade s návrhom nariadenia o EFNRH9;
•	k podielu EFNRH je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v stanovenom pomere v závislosti od typu prijímateľa a intenzity verejnej pomoci podľa čl. 95 návrhu nariadenia o EFNRH9;
•	uplatňuje sa kombinácia výšky pomoci z EFNRH a výšky verejnej pomoci10 podľa čl. 94 a čl. 95 návrhu nariadenia o EFNRH9;
•	v rámci jedného projektu sa počas celej doby implementácie uplatňuje jeden pomer financovania za jednotlivé zdroje.
5.2.1 Financovanie projektov prijímateľa – organizácia štátnej správy
Pre prijímateľa organizácia štátnej správy (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. a)) sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – organizácia štátnej správy	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
EFNRH	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
75,0 %	25,0 %	0,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom organizácia štátnej správy (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. a)), uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, pričom výška pomoci z EFNRH sa stanovuje vo výške 75,0 %11 a príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 25,0 %.
5.2.2 Financovanie projektov prijímateľa mimo schém štátnej pomoci 
Pre prijímateľa, na ktorého sa nevzťahujú pravidlá financovania podľa časti 5.2.1 a 5.2.3 (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. f)), sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – súkromný sektor (vrátane mimovládnych/neziskových organizácií)	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EFNRH	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
37,5 %	12,5 %	50,0 %	100,0 %	
V danom prípade platí, že výška pomoci z EFNRH sa stanovuje vo výške 37,5 %12, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 12,5 %13 a príspevok prijímateľa vo výške 50,0 % z celkových oprávnených výdavkov14.
5.2.3 Financovanie projektov prijímateľa v rámci schém pomoci de minimis
Pre prijímateľa v rámci schémy de minimis (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. g)), sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Prijímateľ – súkromný sektor (vrátane mimovládnych/neziskových organizácií)	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EFNRH	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
x,x %	y,y %	z,z %	100,0 %	
Podiel prijímateľa (subjekt v zmysle časti 2.1, písm. g)) sa stanovuje v súlade s aplikovanou výškou intenzity pomoci definovanou riadiacim orgánom. V prípade, ak intenzita  pomoci de minimis stanovená riadiacim orgánom presahuje maximálnu výšku finančnej pomoci z EFNRH, bude tento rozdiel dofinancovaný zo štátneho rozpočtu.
6.	Stratégia financovania Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka pre programové obdobie 2014 – 2020
Stratégia financovania stanovuje maximálnu výšku podpory z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a miery národného spolufinancovania v rámci menej rozvinutých regiónov a ostatných regiónov pri financovaní opatrení Programu rozvoja vidieka SR 2014 – 2020. 
V Slovenskej republike je z EPFRV implementovaný jeden Program rozvoja vidieka SR 2014 – 2020 pre celé územie SR.
6.1	Legislatívne východiská pre určenie Stratégie financovania Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka pre programové obdobie 2014 – 2020
Z návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka vyplývajú v porovnaní s nariadením pre programové obdobie 2007 – 2013 niektoré zásadnejšie zmeny, ktoré v menšej či väčšej miere ovplyvňujú stratégiu financovania na roky 2014 – 2020. 
Základné legislatívne východiská pre určenie stratégie financovania 2014 – 2020 sú najmä:
•	na rozdiel od programového obdobia 2007 – 2013 sa rušia osi a príspevok z EPFRV je stanovený na úrovni opatrení, pričom výšku podpory z EPFRV je možné v súlade s čl. 65, ods. 4 návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka v prípade určitých opatrení zvýšiť;
•	výška finančnej podpory z EPFRV sa stanovuje osobitne pre menej rozvinuté regióny1 a ostatné regióny2;
•	výška podpory z EPFRV sa vyjadruje k celkovým oprávneným verejným výdavkom;
•	maximálna výška podpory z EPFRV je 85,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov v rámci menej rozvinutých regiónov, pri existencii nasledovných výnimiek:
o	maximálna výška podpory z EPFRV je 90,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov v prípade financovania opatrení podľa čl. 15, čl. 20, ods. 1, písm. a) i) a čl. 36;
•	maximálna výška podpory z EPFRV je 53,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov v rámci ostatných regiónov, pri existencii nasledovných výnimiek:
o	maximálna výška podpory z EPFRV je 80,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov v prípade financovania opatrení podľa čl. 15, čl. 20, ods. 1, písm. a) i) a čl. 36,
o	maximálna výška podpory z EPFRV je 75,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov v prípade financovania opatrení15 podľa čl. 18, ods. 1, písm. a), b), c), čl. 29, čl. 30, čl. 31, ods. 3 a ods. 4, čl. 32;
•	maximálna výška verejnej pomoci10 je 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov v rámci menej rozvinutých regiónov a ostatných regiónov16, pri existencii nasledovných výnimiek:
o	maximálna výška verejnej pomoci10 je 50,0 % z celkových oprávnených výdavkov v rámci menej rozvinutých regiónov v prípade financovania opatrení podľa čl. 18, ods. 1, písm. a) a b) a opatrenia podľa čl. 20, ods. 1, písm. b),
o	maximálna výška verejnej pomoci10 je 40,0 % z celkových oprávnených výdavkov v rámci ostatných regiónov v prípade financovania opatrení podľa čl. 18, ods. 1, písm. a) a b),
•	pričom v rámci oboch kategórií regiónov platí, že v prípade financovania opatrenia podľa čl. 18, ods. 1, písm. a) sa maximálna výška verejnej pomoci10 môže kombinovane zvýšiť najviac do 90,0 % z celkových oprávnených výdavkov o:
•	10 % v prípade mladých začínajúcich poľnohospodárov,
•	5 % v znevýhodnených oblastiach len v prípade investícií v kritických odvetviach (živočíšna výroba, špecializovaná rastlinná výroba: ovocie, zelenina, liečivé rastliny, vinohradníctvo),
•	15 % v prípade investícií v rámci operačných skupín EIP,
•	5 % v prípade kolektívnych (združených) investícií,
•	10 % v prípade integrovaných projektov;
•	a v rámci oboch kategórií regiónov platí, že v prípade financovania opatrenia podľa čl. 18, ods. 1, písm. b) sa maximálna výška verejnej pomoci10 môže kombinovane zvýšiť o:
•	10 % v prípade kolektívneho investovania a integrovaných projektov a
•	10 % v prípade operácií podporovaných v rámci EIP (v tomto prípade sa zvýšenie podpory neobmedzuje len na poľnohospodárstvo, ale aj na spracovanie, marketing a vývoj);
o	maximálna výška verejnej pomoci10 je 80,0 % z celkových oprávnených výdavkov v rámci oboch kategórií regiónov v prípade financovania opatrenia podľa čl. 19, pričom ide o činnosti vykonávané individuálne jedným poľnohospodárom;
o	maximálna výška verejnej pomoci10 je 65,0 % z celkových oprávnených výdavkov v rámci menej rozvinutých regiónov v prípade financovania opatrení podľa čl. 22, ods. 1, písm. e) a čl. 27;
o	maximálna výška verejnej pomoci10 je 40,0 % z celkových oprávnených výdavkov v rámci ostatných regiónov v prípade financovania opatrení podľa čl. 22, ods. 1, písm. e) a čl. 27.
6.2	Pravidlá Stratégie financovania Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka pre programové obdobie 2014 – 2020
V nadväznosti na vyššie uvedené legislatívne východiská sa pre jednotlivé kategórie prijímateľov stanovujú nasledovné pravidlá financovania:
•	výška podpory z EPFRV sa stanovuje vo výške 75 % z celkových oprávnených verejných výdavkov v rámci menej rozvinutých regiónov a 53 % z celkových oprávnených verejných výdavkov v rámci ostatných regiónov;
•	k podielu EPFRV je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v stanovenom pomere v závislosti od intenzity verejnej pomoci platnej pre príslušné opatrenie;
•	uplatňuje sa kombinácia výšky podpory z EPFRV a výšky verejnej pomoci10;
•	zohľadňujú sa špecifiká pre každé opatrenie individuálne a to vo vzťahu k oprávnenému prijímateľovi, mieram spolufinancovania a kategórii regiónu (zoznam opatrení a podopatrení Programu rozvoja vidieka SR 2014 – 2020 je uvedený v prílohe č. 3 tohto materiálu).
6.2.1	Pravidlá financovania pre prijímateľov v rámci menej rozvinutých regiónov
6.2.1.1	Financovanie operácií prijímateľa v opatrení č. 1, opatrení č. 2, podopatrení č. 3.3, opatrení č. 4, podopatrení č. 5.1, podopatrení č. 5.2, opatrení č. 6, podopatrení č. 7.1, opatrení č. 8, opatrení č. 9, opatrení č. 10, opatrení č. 11, opatrení č. 12, opatrení č. 13, opatrení č. 14 a opatrení č. 15
Pre prijímateľa v rámci:
•	opatrenia č. 1: poskytovateľa prenosu vedomostí a zručností;
•	opatrenia č. 2: poskytovateľa poradenskej služby - certifikovaného poradcu, poskytovateľa vzdelávania, ktorý musí mať primerané zdroje v podobe kvalifikovaných zamestnancov, ktorí sa pravidelne vzdelávajú v oblastiach poskytujúcich poradenské služby;
•	podopatrenia č. 3.3:
•	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR a obce (miestna územná samospráva);
•	opatrenia č. 4:
•	skupinu poľnohospodárov v prípade kolektívnych investícií vykonávaných viac ako jedným poľnohospodárom a tieto prinášajú synergický efekt,
•	verejný subjekt, ak preukáže prepojenie medzi realizovanými investíciami a potenciálom poľnohospodárskej výroby;
•	podopatrenia č. 5.1: poľnohospodárskeho podnikateľa, tzn. fyzickú alebo právnickú osobu (mikropodniky a malé podniky v zmysle odporúčania Komisie č. 2003/361/ES17), ktorá vykonáva poľnohospodársku výrobu ako sústavnú a samostatnú činnosť pod vlastným menom, na vlastnú zodpovednosť a za účelom dosiahnutia zisku a spĺňa kritériá stanovené vo vzťahu k veku a profesijnému zameraniu;
•	podopatrenia č. 5.2: právnické osoby alebo fyzické osoby (mikropodniky v zmysle odporúčania Komisie č. 2003/361/ES);
•	opatrenia č. 6: obec definovanú v územnej koncentrácii ako vidiecka obec vidiek 1 a vidiek 2 s výnimkou obcí so štatútom mesta; združenia obcí;
•	podopatrenia č. 7.1: obhospodarovateľa lesa v zmysle zákona č. 326/2005 Z. z. o lesoch – súkromní a verejní správcovia lesov a iné subjekty súkromného práva a verejné subjekty a ich združenia;
•	opatrenia č. 8, 9, 10, 11, 12: fyzickú a právnickú osobu podnikajúcu v poľnohospodárskej prvovýrobe;
•	opatrenia č. 10: súkromných vlastníkov lesa a ich združení s právnou subjektivitou;
•	opatrenia č. 13: najmenej dva subjekty, ktorých spolupráca je:
•	medzi rôznymi aktérmi v poľnohospodárstve, potravinovom reťazci a v lesnom hospodárstve na území EÚ a medzi inými aktérmi, ktorí prispievajú k splneniu cieľov a priorít politiky rozvoja vidieka vrátane medziodvetvových organizácií,
•	zameraná na zriadenie a prevádzku operačných skupín EIP pre produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva uvedených v čl. 62 návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom EPFRV;
•	opatrenia č. 14: 
•	verejno-súkromné partnerstvá v zmysle zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov;
•	MAS (verejno-súkromné partnerstvá v zmysle zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov schválené riadiacim orgánom, t. j. ktorým riadiaci orgán udelil štatút MAS)
•	opatrenia č. 15:
•	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR,
•	Pôdohospodársku platobnú agentúru,
•	Národnú sieť rozvoja vidieka
sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania:
Prijímateľ	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
EPFRV	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
75,0 %	25,0 %	0,0 %	100,0 %	
Pre vyššie uvedených prijímateľov v rámci daných opatrení a podopatrení, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, pričom výška podpory z EPFRV sa stanovuje vo výške 75,0 % a príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 25,0 %.
6.2.1.2	Financovanie operácií prijímateľa v podopatrení č. 3.1, 3.2 a podopatrení 5.3
Pre prijímateľa v rámci:
•	podopatrenia č. 3.1: fyzické a právnické osoby podnikajúce v poľnohospodárskej prvovýrobe;
•	podopatrenia č. 3.2: fyzické a právnické osoby podnikajúce v oblasti spracovania produktov poľnohospodárskej prvovýroby (okrem rybích produktov), resp. v prípade investícii do využívania obnoviteľných zdrojov energie sú prijímateľmi fyzické a právnické osoby podnikajúce v oblasti poľnohospodárskej prvovýroby;
•	podopatrenia 5.3: 
•	poľnohospodárov alebo členov poľnohospodárskej domácnosti7 podnikajúcich v oblasti poľnohospodárstva, ktorých podiel ročných tržieb/príjmov z poľnohospodárskej výroby na celkových tržbách/príjmoch predstavuje minimálne 30 % (činnosť č. 1) a 
•	fyzické a právnické osoby (mikropodniky a malé podniky vo vidieckych oblastiach v zmysle odporúčania Komisie č. 2003/361/ES) obhospodarujúce lesy vo vlastníctve súkromných vlastníkov a ich združení, obcí a ich združení, cirkvi, ktorej majetok možno podľa právneho poriadku SR považovať za súkromný, pokiaľ ide o jeho správu a nakladanie s ním (činnosť č. 2)
 sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania:
Prijímateľ	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EPFRV	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
37,5 %	12,5 %	50,0 %	100,0 %	
Pre vyššie uvedených prijímateľov v rámci daných podopatrení, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, pričom výška podpory z EPFRV sa stanovuje vo výške 37,5 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 12,5 % a príspevok prijímateľa vo výške 50,0 %.
V uvedenom prípade platia výnimky pre zvýšenie intenzity verejnej pomoci podľa časti 6.1.
6.2.1.3	Financovanie operácií prijímateľa v opatrení č. 4 
Pre prijímateľa v rámci opatrenia č. 4: poľnohospodára: právnickú alebo fyzickú osobu podnikajúca v poľnohospodárskej prvovýrobe sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania:
Prijímateľ	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EPFRV	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
60,0 %	20,0 %	20,0 %	100,0 %	
Pre vyššie uvedených prijímateľov v rámci daného opatrenia, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, pričom výška podpory z EPFRV sa stanovuje vo výške 60,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 20,0 % a príspevok prijímateľa vo výške 20,0 %.
6.2.1.4	Financovanie operácií prijímateľa v podopatrení č. 7.2 
Pre prijímateľa v rámci:
•	podopatrenia č. 7.2: 
•	fyzické a právnické osoby (obce, mikropodniky, malé a stredné podniky v zmysle odporúčania Komisie č. 2003/361/ES) obhospodarujúce lesy vo vlastníctve súkromných vlastníkov a ich združení, obcí a ich združení, cirkvi, ktorej majetok možno podľa právneho poriadku SR považovať za súkromný, pokiaľ ide o jeho správu a nakladanie s ním,
•	fyzické a právnické osoby (mikropodniky, malé a stredné podniky v zmysle odporúčania Komisie č. 2003/361/ES) poskytujúce služby v lesníctve a ťažbe dreva za predpokladu poskytnutia týchto služieb subjektom uvedeným predchádzajúcej odrážke
sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania:

Prijímateľ	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EPFRV	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
48,75 %	16,25 %	35,0 %	100,0 %	
Pre vyššie uvedených prijímateľov v rámci daného podopatrenia, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, pričom výška podpory z EPFRV sa stanovuje vo výške 48,75 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 16,25 % a príspevok prijímateľa vo výške 35,0 %.
6.2.2	Pravidlá financovania pre prijímateľov v rámci ostatných regiónov
6.2.2.1	Financovanie operácií prijímateľa v opatrení č. 1, opatrení č. 2, podopatrení č. 3.3, opatrení č. 4, podopatrení č. 5.1, podopatrení č. 5.2, opatrení č. 6, podopatrení č. 7.1, opatrení č. 8, opatrení č. 9, opatrení č. 10, opatrení č. 11, opatrení č. 12, opatrení č. 13 a 14
Pre prijímateľa v rámci:
•	opatrenia č. 1: poskytovateľa prenosu vedomostí a zručností;
•	opatrenia č. 2: poskytovateľa poradenskej služby - certifikovaného poradcu, poskytovateľa vzdelávania, ktorý musí mať primerané zdroje v podobe kvalifikovaných zamestnancov, ktorí sa pravidelne vzdelávajú v oblastiach poskytujúcich poradenské služby;
•	podopatrenia č. 3.3: Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR a obce (miestna územná samospráva);
•	opatrenia č. 4:
•	skupinu poľnohospodárov v prípade kolektívnych investícií vykonávaných viac ako jedným poľnohospodárom a tieto prinášajú synergický efekt,
•	verejný subjekt, ak preukáže prepojenie medzi realizovanými investíciami a potenciálom poľnohospodárskej výroby;
•	podopatrenia č. 5.1: poľnohospodárskeho podnikateľa, tzn. fyzickú alebo právnickú osobu (mikropodniky a malé podniky v zmysle odporúčania Komisie č. 2003/361/ES), ktorá vykonáva poľnohospodársku výrobu ako sústavnú a samostatnú činnosť pod vlastným menom, na vlastnú zodpovednosť a za účelom dosiahnutia zisku a spĺňa kritériá stanovené vo vzťahu k veku a profesijnému zameraniu;
•	podopatrenia č. 5.2: právnické osoby alebo fyzické osoby (mikropodniky v zmysle odporúčania Komisie č. 2003/361/ES);
•	opatrenia č. 6: obec definovanú v územnej koncentrácii ako vidiecka obec vidiek 1 a vidiek 2 s výnimkou obcí so štatútom mesta, združenia obcí;
•	podopatrenia č. 7.1: obhospodarovateľa lesa v zmysle zákona č. 326/2005 Z. z. o lesoch – súkromní a verejní správcovia lesov a iné subjekty súkromného práva a verejné subjekty a ich združenia;
•	opatrenia č. 8, 9, 10, 11, 12: fyzickú a právnickú osobu podnikajúcu v poľnohospodárskej prvovýrobe;
•	opatrenia č. 10: súkromných vlastníkov lesa a ich združení s právnou subjektivitou;
•	opatrenia č. 13: najmenej dva subjekty, ktorých spolupráca je:
•	medzi rôznymi aktérmi v poľnohospodárstve, potravinovom reťazci a v lesnom hospodárstve na území EÚ a medzi inými aktérmi, ktorí prispievajú k splneniu cieľov a priorít politiky rozvoja vidieka vrátane medziodvetvových organizácií,
•	zameraná na zriadenie a prevádzku operačných skupín EIP pre produktivitu a udržateľnosť poľnohospodárstva uvedených v čl. 62 návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom EPFRV;
•	opatrenia č. 14: 
•	verejno-súkromné partnerstvá v zmysle zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov;
•	MAS (verejno-súkromné partnerstvá v zmysle zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov schválené riadiacim orgánom, t.j. ktorým riadiaci orgán udelil štatút MAS) 
sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania:
Prijímateľ	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
EPFRV	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
53,0 %	47,0 %	0,0 %	100,0 %	
Pre vyššie uvedených prijímateľov v rámci daných opatrení a podopatrení, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, pričom výška podpory z EPFRV sa stanovuje vo výške 53,0 % a príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 47,0 %.
6.2.2.2	Financovanie operácií prijímateľa v podopatrení č. 3.1, podopatrení č. 3.2 a v podopatrení č. 7.2 
Pre prijímateľa v rámci:
•	podopatrenia č. 3.1: fyzické a právnické osoby podnikajúce v poľnohospodárskej prvovýrobe;
•	podopatrenia č. 3.2: fyzické a právnické osoby podnikajúce v oblasti spracovania produktov poľnohospodárskej prvovýroby (okrem rybích produktov), resp. v prípade investícii do využívania obnoviteľných zdrojov energie sú prijímateľmi fyzické a právnické osoby podnikajúce v oblasti poľnohospodárskej prvovýroby
•	podopatrenia č. 7.2: 
•	fyzické a právnické osoby (obce, mikropodniky, malé a stredné podniky v zmysle odporúčania Komisie č. 2003/361/ES) obhospodarujúce lesy vo vlastníctve súkromných vlastníkov a ich združení, obcí a ich združení, cirkvi, ktorej majetok možno podľa právneho poriadku SR považovať za súkromný, pokiaľ ide o jeho správu a nakladanie s ním,
•	fyzické a právnické osoby (mikropodniky, malé a stredné podniky v zmysle odporúčania Komisie č. 2003/361/ES) poskytujúce služby v lesníctve a ťažbe dreva za predpokladu poskytnutia týchto služieb subjektom uvedeným predchádzajúcej odrážke
sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania:
Prijímateľ	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EPFRV	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
21,2 %	18,8 %	60,0 %	100,0 %	
Pre vyššie uvedených prijímateľov v rámci daného podopatrenia, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, pričom výška podpory z EPFRV sa stanovuje vo výške 21,2 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 18,8 % a príspevok prijímateľa vo výške 60,0 %.
V uvedenom prípade platia výnimky pre zvýšenie intenzity verejnej pomoci podľa časti 6.1.
6.2.2.3	Financovanie operácií prijímateľa v opatrení č. 4 
Pre prijímateľa v rámci opatrenia č. 4: poľnohospodára: právnickú alebo fyzickú osobu podnikajúca v poľnohospodárskej prvovýrobe sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania:
Prijímateľ	
Celkové oprávnené výdavky	
Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
EPFRV	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
42,4 %	37,6 %	20,0 %	100,0 %	
Pre vyššie uvedených prijímateľov v rámci daného opatrenia, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov, pričom výška podpory z EPFRV sa stanovuje vo výške 42,4 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 37,6 % a príspevok prijímateľa vo výške 20,0 %.
7.	Zoznam použitých skratiek
ČŠ	členský štát	
EIP	Európske partnerstvo v oblasti inovácií	
EK	Európska komisia	
EFNRH	Európsky fond pre námorné a rybné hospodárstvo	
EFRR	Európsky fond regionálneho rozvoja	
EPFRV	Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka	
ESF	Európsky sociálny fond	
EŠIF	Európske štrukturálne a investičné fondy	
EÚ	Európska únia	
HDP	hrubý domáci produkt	
HND	hrubý národný dôchodok	
KF	Kohézny fond	
MAS	Miestna akčná skupina	
MPRV SR	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR	
NDS, a.s.	Národná diaľničná spoločnosť, a.s.	
NSRV	Národná sieť rozvoja vidieka	
PPA	Pôdohospodárska platobná agentúra	
PRV	Program rozvoja vidieka	
SR	Slovenská republika	
ŠR	štátny rozpočet	
VÚC	vyšší územný celok	
ŽSR	Železnice Slovenskej republiky	
ZSSK	Železničná spoločnosť Slovensko, a.s.	
 
Zoznam príloh
1.	Podrobnejšie vymedzenie kategórií prijímateľov štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a Európskeho fondu pre námorné a rybné hospodárstvo 
2.	Špecifické intenzity pomoci podľa prílohy č. 1 návrhu nariadenia o EFNRH
3.	Zoznam vybraných opatrení a podopatrení Programu rozvoja vidieka SR 2014 – 2020