Stratégia financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na programové obdobie 2007 – 2013, verzia 2.0 

Obsah

1	Výška príjmov SR zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v programovom období 2007 – 2013
2	Stratégia financovania na programové obdobie 2007 – 2013
2.1	Východiská pre určenie stratégie financovania zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu
2.1.1	Štátna pomoc
2.1.2	Formy pomoci pre stratégiu financovania
2.2	Pravidlá stratégie financovania
2.2.1	Všeobecné pravidlá stratégie financovania
2.2.2	Špecifické pravidlá stratégie financovania
2.3	Pravidlá stratégie financovania podľa foriem pomoci, jednotlivých zdrojov a prijímateľov
2.3.1	Financovanie projektov prijímateľa – organizácie štátnej správy
2.3.2	Financovanie projektov prijímateľa – iné subjekty verejnej správy
2.3.3	Financovanie projektov prijímateľa – VÚC
2.3.4	Financovanie projektov prijímateľa – obec
2.3.5	Financovanie projektov prijímateľa – súkromný sektor mimo schém štátnej
3	Ustanovenia týkajúce sa nástrojov finančného inžinierstva
Zoznam príloh

1	Výška príjmov SR zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v programovom období 2007 – 2013
Európska komisia prijala 4. augusta 2006 rozhodnutie stanovujúce zoznam oprávnených regiónov, ako aj ročný rozpis finančných prostriedkov pre jednotlivé členské štáty a jednotlivé ciele kohéznej politiky. Pre Slovenskú republiku je stanovené nasledujúce záväzné rozdelenie celkových finančných prostriedkov na jednotlivé ciele kohéznej politiky EÚ: 
Tabuľka 1: Finančné alokácie pre SR na programové obdobie 2007 – 2013 podľa cieľov kohéznej politiky EÚ
(v EUR, v bežných cenách)
Ciele kohéznej politiky EÚ	Fondy EÚ	Finančná alokácia pre SR na daný cieľ kohéznej politiky EÚ	
Konvergencia	ŠF + KF	10 911 601 421	
	ŠF	7 012 862 858	
	KF	3 898 738 563	
Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť,	ŠF	449 018 529
(122 603 156 + 326 415 373 – presun z cieľa Konvergencia na výskum a vývoj)	
Európska územná spolupráca – cezhraničná spolupráca	ŠF	227 284 545	
Spolu 	ŠF + KF	11 587 904 495	
Prerozdelenie finančných prostriedkov určených SR na jednotlivé operačné programy je uvedené v prílohe 1 až 3. 
2	Stratégia financovania na programové obdobie 2007 – 2013
Cieľom zavedenia pravidiel a limitov pre riadiace orgány pre poskytovanie pomoci prijímateľom pre rôzne typy projektov je vytvorenie jednotnej stratégie pre stanovenie účasti jednotlivých zdrojov na financovaní projektov z jednotlivých zdrojov financovania – štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu, štátneho rozpočtu, rozpočtov vyšších územných celkov, rozpočtov obcí a prijímateľov, pre operačné programy v rámci cieľov Konvergencia, Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť a Európska územná spolupráca – cezhraničná spolupráca, v rámci tohto cieľa len pre prijímateľov so sídlom na území Slovenskej republiky.
Stratégia financovania stanovená na programové obdobie 2007 – 2013 nemá vplyv na stratégiu financovania pre projekty financované v rámci programových dokumentov programového obdobia 2000 – 2006, ktorá sa týmto nemení.
2.1	Východiská pre určenie stratégie financovania zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu 
Z legislatívy pre programové obdobie 2007 – 2013 vyplývajú v porovnaní s legislatívou programového obdobia 2000 – 2006 viaceré zmeny, ktoré vo výraznej miere ovplyvňujú stratégiu financovania pre programové obdobie 2007 – 2013. Ide najmä o nasledovné skutočnosti:
•	výška finančnej pomoci EÚ sa stanovuje na úrovni operačného programu, teda úroveň prioritných osí, opatrení a projektov je plne v kompetencii členského štátu (v období 2000 – 2006 sa aplikuje do najnižšej úrovne projektov);
•	maximálna výška pomoci pre štáty, ktorých hrubý domáci produkt (ďalej len „HDP“) na obyvateľa za roky 2001 – 2003 nepresahuje hodnotu 85 % priemeru EÚ-25, sa stanovuje do výšky 85 % z celkových oprávnených výdavkov, príp. z celkových oprávnených verejných výdavkov na operačný program (v období 2000 – 2006 do výšky 75 %, resp. 50 %, vo výnimočných prípadoch do výšky 80 %);
•	uplatňujú sa výhradne pravidlá štátnej pomoci vo vzťahu k maximálnej intenzite pomoci (v období 2000 – 2006 obmedzenie pre takéto projekty vo vzťahu k maximálnej intenzite stanovené nariadením Rady (ES) č. 1260/1999 ustanovujúcom všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondov);
•	operačné programy sú vypracované do úrovne prioritných osí (v období 2000 – 2006 do úrovne opatrení);
•	nie je povinnosť vypracovania programových doplnkov (v období 2000 – 2006 programové doplnky vypracované do úrovne opatrení, v niektorých prípadoch až podopatrení);
•	platby z Európskej komisie realizované do úrovne prioritných osí (v období 2000 – 2006 do úrovne opatrení);
•	pravidlo monofondovosti programov, s výnimkou ERDF a Kohézneho fondu (v období 2000 – 2006 možnosť viacfondových programov);
•	pre projekty financované z Kohézneho fondu v rámci rezortov životného prostredia a dopravy nie je explicitne vyjadrený pomer, v akom majú byť jednotlivé sektory financované (v období 2000 – 2006 je to pomer 50:50). V súlade s čl. 2, bodom 2 nariadenia Rady (ES) č. 1084/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1164/94 sa primerane vyvážené rozdelenie pomoci dohodlo v partnerstve medzi Slovenskou republikou a Európskou komisiou;
•	Kohézny fond už nie je založený na projektovom princípe, ale na programovom princípe;
•	predĺženie obdobia pre čerpanie finančných prostriedkov rozpočtových záväzkov na roky 2007 – 2010 určených na kohéznu politiku – zmena pravidla "n+2" na "n+3" (týka sa členských štátov s priemerom HDP na osobu v rokoch 2001 až 2003 nižším ako 85 % priemeru EÚ-25);
•	možnosť zaradenia výdavkov na bývanie do oprávnených výdavkov ERDF.
Pre stanovenie jednotlivých limitov spolufinancovania je nevyhnutné, v súlade s pravidlami EÚ, stanoviť oprávnené výdavky a formy pomoci. 
V súlade s ustanovením čl. 56 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 sa pod oprávneným výdavkom rozumejú výdavky, ktoré boli skutočne vynaložené počas obdobia stanoveného v rozhodnutí o poskytnutí pomoci vo forme nákladov alebo výdavkov prijímateľa, v relevantných prípadoch partnera, a ktoré boli vynaložené na operácie vybrané na podporu v rámci operačných programov v súlade s kritériami výberu a obmedzeniami stanovenými nariadením Rady (ES) č. 1083/2006, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 a nariadením Rady (ES) č. 1084/2006. Oprávnené výdavky pre projekty generujúce príjem upravuje čl. 55 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 v znení nariadenia Rady (ES) č. 1341/2008. V podmienkach SR za stanovenie minimálnych štandardov k oprávnenosti výdavkov zodpovedá Centrálny koordinačný orgán.
2.1.1	Štátna pomoc
Európska komisia, na základe čl. 87 ods. 3 písm. a) a čl. 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“), môže považovať štátnu pomoc poskytnutú s cieľom podporiť ekonomický rozvoj niektorých znevýhodnených oblastí v Európskej únii za zlučiteľnú so spoločným trhom. Tento druh štátnej pomoci je známy ako národná regionálna pomoc. Národná regionálna pomoc pozostáva z pomoci pre investície poskytnuté veľkým spoločnostiam alebo, v niektorých obmedzených prípadoch, z prevádzkovej pomoci, pričom obidve sú zamerané na osobitné regióny s cieľom odstrániť regionálne rozdiely. Zvýšená úroveň investičnej pomoci poskytnutej malým a stredným podnikom so sídlom v znevýhodnených regiónoch nad úroveň stanovenú v ostatných oblastiach sa tiež považuje za regionálnu pomoc.
Každá pomoc poskytovaná štátom v akejkoľvek forme z verejných prostriedkov (zdrojov EÚ a národných verejných zdrojov), ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru je, pokiaľ to ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, nezlučiteľná so spoločným trhom. Štátna pomoc sa môže poskytnúť prijímateľovi podľa schémy štátnej pomoci alebo ako individuálna štátna pomoc. 
Pri vypracovávaní schém štátnej pomoci sa postupuje aj v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 800/2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 Zmluvy (Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách).
a)	Národná regionálna pomoc
Národná regionálna pomoc je poskytovaná v súlade s ustanovením čl. 87 ods. 3 Zmluvy o ES a v súlade s Regionálnou mapou štátnej pomoci pre Slovenskú republiku na roky 2007 – 2013. Európska komisia uplatňuje tieto usmernenia na každú národnú regionálnu pomoc, ktorá bola udelená po 31. decembri 2006. Táto pomoc nesmie viesť k neprijateľným narušeniam hospodárskej súťaže a nesmie viesť k nadmernej podpore jedného sektora. V rámci SR sa stanovila implementácia národnej regionálnej pomoci formou vypracovania schém regionálnej štátnej pomoci príslušným riadiacim orgánom.
Cieľom regionálnej investičnej pomoci je napomáhať rozvoju najviac znevýhodnených regiónov prostredníctvom podpory investícií a vytvárania pracovných miest. Podporuje sa ňou rozširovanie a diverzifikácia ekonomických činností podnikov so sídlom v menej zvýhodnených regiónoch predovšetkým tým, že motivuje spoločnosti k vytváraniu nových prevádzkární.
Je dôležité zabezpečiť, aby regionálna pomoc mala skutočný stimulujúci účinok pre investície, ktoré by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnili. Pomoc môže byť preto poskytnutá v rámci schém pomoci vtedy, ak prijímateľ predložil žiadosť o poskytnutie pomoci a orgán zodpovedný za vykonávanie programu následne písomne potvrdil skutočnosť, že daný projekt v zásade spĺňa podmienky oprávnenosti ustanovené v schéme. Táto otázka bude ďalej detailne preskúmaná rovnako ako skutočnosť, či táto žiadosť bola podaná a potvrdenie vydané pred začatím prác na projekte. Výslovný odkaz na obidve podmienky musí byť zahrnutý aj vo všetkých schémach pomoci. V prípade ad hoc pomoci, príslušný orgán musí pred začatím prác na projekte vydať vyhlásenie o úmysle poskytnúť pomoc, podmienené schválením opatrenia pomoci Európskou komisiou. Ak práca na projekte začne pred splnením podmienok ustanovených v tomto odseku, na pomoc nebude oprávnený celý projekt.
Intenzita pomoci musí byť prispôsobená charakteru a intenzite regionálnych problémov, ktoré je potrebné odstrániť. Maximálna intenzita regionálnej štátnej pomoci pre územie Slovenskej republiky je stanovená v regionálnej mape štátnej pomoci, ktorá podlieha schváleniu Európskou komisiou.
Regionálna mapa štátnej pomoci zahŕňa:
•	regióny oprávnené na uplatňovanie odchýlky podľa čl. 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES;
•	regióny, ktorých oprávnenosť na regionálnu pomoc v súlade s čl. 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES určí príslušný členský štát, a to do výšky hornej hranice podielu obyvateľstva stanovenej v súlade s usmerneniami.
b)	Horizontálna štátna pomoc
Pravidlá horizontálnej štátnej pomoci deklarujú stanovisko Európskej komisie ku konkrétnym účelom štátnej pomoci, ktorých cieľom je riešiť problémy akéhokoľvek odvetvia a regiónu. 
Kategória horizontálnej pomoci zahŕňa tieto účely pomoci: pre malých a stredných podnikateľov, prevádzková pomoc, regionálna pomoc, rizikový kapitál, pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu, pomoc na výskum a vývoj, na vzdelávanie zamestnancov, na zamestnanosť, pomoc na životné prostredie.
c)	Štátna pomoc pre rizikový kapitál
V súvislosti so štátnou pomocou pre rizikový kapitál Európska komisia vydala usmernenie Spoločenstva o štátnej pomoci a rizikovom kapitále pre malé a stredné podniky. V tomto usmernení sa stanovujú pravidlá, ktorými sa vysvetľuje, za akých podmienok existuje pomoc vo forme rizikového kapitálu, a aké kritériá Európska komisia uplatňuje pri hodnotení zlučiteľnosti v zmysle ustanovení čl. 87 ods. 1 a ods. 3 Zmluvy o ES. Opatrenia rizikového kapitálu Európska komisia schváli len vtedy, ak dospeje k záveru, že vedie k zvýšeniu poskytovania rizikového kapitálu bez nepriaznivého vplyvu na podmienky obchodovania v takom rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom, na základe preverenia vyváženosti potenciálnych pozitívnych účinkov opatrenia pri plnení cieľa spoločného záujmu s jeho potenciálnymi negatívnymi účinkami vo forme narušenia hospodárskej súťaže a obchodu. Poskytovanie pomoci touto formou bude realizované v súlade s čl. 44 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 prostredníctvom nástrojov finančného inžinierstva, ktoré sa použijú v programovom období 2007 – 2013 prostredníctvom implementácie JEREMIE v rámci Slovenskej republiky. 
Predmetné usmernenie sa vzťahuje iba na schémy rizikového kapitálu určené pre mikropodniky, malé a stredné podniky. Nevytvára právny základ pre schválenie účelového opatrenia, ktorým sa poskytne kapitál individuálnemu podniku.
Podľa usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci a rizikovom kapitáli pre malé a stredné podniky výber formy opatrenia pomoci je vo všeobecnosti vecou členského štátu. Európska komisia však vo svojom hodnotení posudzuje aj to, či opatrenia nabádajú trhových investorov, aby poskytli rizikový kapitál cieľovým podnikom, a pravdepodobnosť toho, či opatrenia vedú k prijímaniu investičných rozhodnutí na komerčnom základe (t. j. na základe maximalizácie zisku). Formy stimulov pre takýchto investorov, ktorí sú schopní dosiahnuť tento výsledok, zahŕňajú:
•	zakladanie investičných fondov (fondov investujúcich do rizikového kapitálu), v ktorých je partnerom štát, investor alebo účastník, dokonca aj za menej výhodných podmienok ako iní investori;
•	záruky pre investorov rizikového kapitálu alebo fondy investujúce do rizikového kapitálu na časť investičných strát alebo záruky poskytnuté v súvislosti s pôžičkami investorom/fondom na investovanie do rizikového kapitálu, ak štátne krytie na potenciálne súvisiace straty nepresahuje 50 % nominálnej výšky garantovanej investície;
•	iné finančné nástroje v prospech investorov rizikového kapitálu alebo fondov investujúcich do rizikového kapitálu na poskytnutie ďalšieho kapitálu na investovanie;
•	fiškálne stimuly pre investičné fondy a/alebo ich správcov alebo pre investorov na podporu investovania rizikového kapitálu.
2.1.2	Formy pomoci pre stratégiu financovania
Forma pomoci môže byť:
•	Nenávratná
Nenávratnou formou pomoci sa považuje nenávratný finančný príspevok poskytnutý riadiacim orgánom prostredníctvom zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku alebo rozhodnutia o schválení žiadosti o nenávratný finančný príspevok na úhradu časti alebo všetkých oprávnených výdavkov projektu.
•	Návratná
Návratným finančným príspevkom sa považuje príspevok vo forme:
-	úhrady časti úrokov z úveru poskytnutého podnikateľovi;
-	návratnej finančnej výpomoci;
-	úhrady časti úveru;
-	poskytnutie bankovej záruky;
-	účasť verejných zdrojov vo fondoch rizikového a rozvojového kapitálu;
-	poskytovania poradenských služieb bezplatne alebo za čiastočnú úhradu.
Návratná forma pomoci pre poskytovateľa i prijímateľa pomoci môže byť považovaná za štátnu pomoc. V súlade s ustanoveniami § 5 zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov sa poskytuje štátna pomoc priamou i nepriamou formou. V súlade s časťou 3 tohto materiálu sa pod nepriamou formou pomoci na účely tohto materiálu považujú nástroje finančného inžinierstva.
2.2	Pravidlá stratégie financovania
Podiel pomoci z EÚ pre všetky operačné programy sa vyjadruje k celkovým oprávneným verejným výdavkom podľa čl. 53 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006. 
2.2.1	Všeobecné pravidlá stratégie financovania
Všeobecnými pravidlami stratégie financovania sa pre programové obdobie 2007 – 2013 stanovuje:
a)	podiel zdrojov EÚ z celkových oprávnených verejných výdavkov v maximálnej výške 85,0 %;
b)	maximálna intenzita štátnej pomoci v súlade so schémami štátnej pomoci;
c)	podiel zdrojov prijímateľa z verejnej správy podľa § 3 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (okrem subjektov uvedených podľa písm. d) tejto časti) na spolufinancovaní vo výške minimálne 5,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov;
d)	podiel zdrojov EÚ a zdrojov spolufinancovania zo štátneho rozpočtu vo výške 100,0 % z celkových oprávnených výdavkov (t. j.  celkových oprávnených verejných výdavkov) pre prijímateľov – organizácie štátnej správy;
e)	podiel zdrojov prijímateľa zo súkromného sektora na spolufinancovaní vo výške minimálne9 5,0 % z celkových oprávnených výdavkov v prípadoch, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci.
2.2.2	Špecifické pravidlá stratégie financovania
V programovom období 2007 – 2013 pre poskytovanie pomoci z prostriedkov štrukturálnych fondov, Kohézneho fondu a národných verejných zdrojov za splnenia ustanovení vyplývajúcich z čl. 53 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 platia pre projekty všetkých cieľov nasledovné pravidlá:
a)	pre projekty mimo schém štátnej pomoci sa stanovuje podiel:
•	zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na úroveň 85,0 %8 z celkových oprávnených verejných výdavkov;
•	k podielu štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu (vrátane prípadného prevzatia štátnej záruky za úver od medzinárodných finančných inštitúcií) v závislosti od typu prijímateľa: 
-	v celkovom podiele doplňujúcom 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, ak je prijímateľom organizácia štátnej správy10;
-	v celkovom podiele doplňujúcom 95,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, ak je prijímateľom obec, VÚC, iný subjekt verejnej správy;
-	v celkovom podiele doplňujúcom 95,0 % z celkových oprávnených výdavkov, ak je prijímateľom subjekt súkromného sektora12 (vrátane mimovládnych organizácií), ktorý v rámci aktivít projektu nie je účastníkom hospodárskej súťaže 
b)	pre projekty, pri ktorých sa poskytuje pomoc na základe pravidiel štátnej pomoci, sa stanovuje príspevok:
•	zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na úroveň 85,0 %8 z celkových oprávnených verejných výdavkov;
•	k podielu štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu vo výške maximálnej možnej intenzity štátnej pomoci v súlade so schémami štátnej pomoci (do výšky 100,0 % celkových oprávnených verejných výdavkov).
2.3	Pravidlá stratégie financovania podľa foriem pomoci, jednotlivých zdrojov a prijímateľov
Tabuľka 2: Základná matica (podiely vyjadrené k celkovým oprávneným výdavkom)
Prijímateľ

Zdroj	Organizácia štátnej správy10	Iný subjekt verejnej správy11	VÚC	Obec	Súkromný sektor, mimo schém štátnej pomoci12	Subjekt, ktorý podlieha pravidlám štátnej pomoci	
ERDF, ESF, Kohézny fond 	85,0 %	85,0 %	85,0 %	85,0 %	80,75 %	maximálna intenzita štátnej pomoci 	
Štátny rozpočet	15,0 %	10,0 %	10,0 %	10,0 %	14,25 %		
Iný subjekt verejnej správy	0,0 %	5,0 %	0,0 %	0,0 %	0,0 %	0,0 %	
VÚC	0,0 %	0,0 %	5,0 %	0,0 %	0,0 %	0,0 %	
Obec	0,0 %	0,0 %	0,0 %	5,0 %	0,0 %	0,0 %	
Súkromný sektor	0,0 %	0,0 %	0,0 %	0,0 %	5,0 %	podľa príslušnej schémy štátnej pomoci	
2.3.1	Financovanie projektov prijímateľa – organizácie štátnej správy10 
Pre prijímateľa – organizácie štátnej správy10 sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Organizácie štátnej správy10	Celkové oprávnené výdavky	
	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
	ERDF, ESF alebo Kohézny fond	Štátny rozpočet		
	85,0 %	15,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom organizácia štátnej správy10, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, pričom príspevok z ERDF, ESF a Kohézneho fondu sa stanovuje vo výške 85,0 % a príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 15,0 %.
2.3.2	Financovanie projektov prijímateľa – iné subjekty verejnej správy11
Pre prijímateľa – iné subjekty verejnej správy11 sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Iné subjekty verejnej správy11	Celkové oprávnené výdavky	
	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
	ERDF, ESF alebo Kohézny fond	Štátny rozpočet	Iný subjekt verejnej správy		
	85,0 %	10,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom iný subjekt verejnej správy11, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, pričom príspevok z ERDF, ESF a Kohézneho fondu sa stanovuje vo výške 85,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 10,0 % a príspevok iného subjektu verejnej správy vo výške 5,0 %.
2.3.3	Financovanie projektov prijímateľa – VÚC
Pre prijímateľa – VÚC, príp. rozpočtové organizácie (ďalej len „RozO“) a príspevkové organizácie (ďalej len „PO“) zriadené VÚC sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
VÚC, príp. RozO a PO zriadené VÚC	Celkové oprávnené výdavky	
	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
	ERDF, ESF alebo Kohézny fond	Štátny rozpočet	VÚC		
	85,0 %	10,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom VÚC, príp. RozO alebo PO zriadená VÚC, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, pričom príspevok z ERDF, ESF a Kohézneho fondu sa stanovuje vo výške 85,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 10,0 % a príspevok VÚC vo výške 5,0 %.
2.3.4	Financovanie projektov prijímateľa – obec
Pre prijímateľa – obec, príp. RozO a PO zriadené obcou sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Obec, príp. RozO, PO zriadené obcou	Celkové oprávnené výdavky	
	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Spolu	
	ERDF, ESF alebo Kohézny fond	Štátny rozpočet	Obec		
	85,0 %	10,0 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom obec, príp. RozO, PO zriadená obce, uhrádzajú sa oprávnené výdavky vo výške 100,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov, pričom príspevok z ERDF, ESF a Kohézneho fondu sa stanovuje vo výške 85,0 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 10,0 % a príspevok obce vo výške 5,0 %.
2.3.5	Financovanie projektov prijímateľa – súkromný sektor mimo schém štátnej
Pre prijímateľa zo súkromného sektora (vrátane mimovládnych organizácií) mimo schém štátnej pomoci12 sa stanovujú nasledovné pravidlá spolufinancovania pomoci:
Súkromný sektor mimo schém štátnej pomoci12	Celkové oprávnené výdavky	
	Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	Súkromné zdroje	Spolu	
	ERDF, ESF alebo Kohézny fond	Štátny rozpočet	Prijímateľ		
	80,75 %	14,25 %	5,0 %	100,0 %	
V prípade, ak je prijímateľom organizácia zo súkromného sektora mimo schém štátnej pomoci12, príspevok z ERDF, ESF alebo Kohézneho fondu sa stanovuje vo výške 80,75 %, príspevok zo štátneho rozpočtu vo výške 14,25 % a príspevok prijímateľa vo výške 5,0 % z celkových oprávnených výdavkov.
3	Ustanovenia týkajúce sa nástrojov finančného inžinierstva
V súvislosti so snahou Slovenskej republiky o čo najefektívnejšie využitie alokovaných finančných prostriedkov sa plánuje pri čerpaní prostriedkov využívať pre ziskovo orientované projekty malých a stredných podnikov okrem priamej formy pomoci aj nepriame formy – inovatívne finančné nástroje, resp. nástroje finančného inžinierstva. V zmysle čl. 44 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 ide o tieto nástroje finančného inžinierstva:
•	záručné fondy
•	pôžičkové fondy
•	fondy rizikového kapitálu
•	fondy rozvoja miest
V rámci Národného strategického a referenčného rámca SR na programové obdobie 2007 – 2013 je na implementáciu nástrojov finančného inžinierstva vyčlenená alokácia z nasledovných operačných programov: Operačný program Bratislavský kraj, Operačný program Informatizácia spoločnosti, Operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast a Operačný program Výskum a vývoj. Rozdelenie alokácie na nástroje finančného inžinierstva z príslušných operačných programov podľa prioritných osí a opatrení je uvedené v prílohe 6.
V súlade s materiálom „Návrh na výber alternatívy implementácie holdingového fondu na základe rozpracovaných alternatív implementácie iniciatívy JEREMIE v Slovenskej republike v programovom období 2007 – 2013 a návrh implementačných dokumentov k iniciatíve JEREMIE“ sa implementácia nástrojov finančného inžinierstva v Slovenskej republike bude realizovať prostredníctvom holdingového fondu, v rámci ktorého je zriadená investičná rada, ktorá je hlavným dozorným orgánom pri dohľade použitia prostriedkov v súlade s cieľmi operačných programov v rámci implementácie iniciatívy JEREMIE (v spolupráci so spoločnosťou s osobitným účelom – Slovenský záručný a rozvojový fond).
Riadiaci orgán na základe zmluvy o financovaní poskytne peňažné prostriedky za zdroje EÚ a spolufinancovanie štátneho rozpočtu v jednej alebo viacerých tranžiach Európskemu investičnému fondu (ďalej len „EIF“) v súlade s postupmi finančného riadenia na základe zmluvy o financovaní s podmienkou následného investovania do základného imania Slovenského záručného a rozvojového fondu. 
Pre stanovenie participácie na vytvorení holdingového fondu a/alebo investovaní do tohto fondu sa stanovujú nasledovné pravidlá:
•	podiel ERDF sa stanovuje vo výške 85,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov;
•	podiel národných verejných zdrojov sa stanovuje vo výške 15,0 % z celkových oprávnených verejných výdavkov.

Zoznam príloh
Príloha 1:	Finančné alokácie (záväzky) 2007 – 2013 na operačné programy cieľa Konvergencia podľa rokov	
Príloha 2:	Finančné alokácie (záväzky) 2007 – 2013 na operačné programy cieľa Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť podľa rokov	
Príloha 3:	Finančné alokácie (záväzky) 2007 – 2013 na operačné programy cieľa Európska územná spolupráca – cezhraničná spolupráca podľa rokov	
Príloha 4:	Príklady a možné úpravy všeobecných pravidiel stratégie financovania 	
Príloha 5:	Regionálna mapa štátnej pomoci pre Slovenskú republiku na roky 2007 – 2013	
Príloha 6:	Rozdelenie alokácie na nástroje finančného inžinierstva z príslušných operačných programov podľa prioritných osí a opatrení