Poučenie na vyplnenie daňového priznania k dani z príjmov fyzickej osoby podľa zákona č. 595/2003 
Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov -  Typ: B

Upozornenie: V roku 2010 v daňovom priznaní k dani z príjmov fyzickej osoby - typ B a v poučení k tomuto daňovému priznaniu všade tam, kde sa uvádza postup podľa § 11 ods. 2 a 3 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov (ďalej  len „zákon“), sa použijú sumy a výpočty podľa § 11 ods. 2 a 3 zákona v znení účinnom podľa § 52g ods. 1 zákona               č. 60/2009 Z. z. a § 52h ods. 13 zákona č. 504/2009 Z.z.	

     Daňové priznanie k dani z príjmov fyzickej osoby typ B (ďalej len "priznanie typ B") vypĺňa daňovník, ktorý má príjmy, ktoré sú predmetom dane z príjmov fyzickej osoby podľa § 5 až § 8 zákona a nie sú oslobodené od dane.  Daňové priznanie typ A je určené pre daňovníka, ktorý má príjmy len zo závislej činnosti. 

1.	Podľa § 32 zákona sa podáva daňové priznanie, ak ročné zdaniteľné príjmy v príslušnom zdaňovacom období presiahnu  50 % sumy podľa § 11 ods. 2 písm. a) zákona za ustanovených podmienok, v lehote podľa § 49 zákona do troch kalendárnych mesiacov po uplynutí zdaňovacieho obdobia, ak zákon neustanovuje inak (lehota podľa § 49 zákona sa vzťahuje aj na daňovníka, ktorý podáva daňové priznanie podľa § 32 ods. 5 zákona), pričom príjmom na  zdanenie podľa zákona sa rozumie peňažné plnenie a nepeňažné plnenie, dosiahnuté  aj zámenou. V daňovom priznaní  sa vypočíta daň z príjmov fyzickej osoby a táto daň je aj v lehote na podanie daňového priznania splatná. Ak daňovník v ustanovenej lehote túto daň nezaplatí, správca dane vyrubí sankčný úrok podľa § 35b zákona SNR č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon SNR č. 511/1992 Zb.“). 
Daň sa nevyrubí a neplatí, ak za zdaňovacie obdobie nepresiahne 16,60 € alebo celkové zdaniteľné príjmy za zdaňovacie obdobie nepresiahnu 50 % sumy podľa § 11 ods. 2 písm. a) zákona, s výnimkou, ak daňovník uplatňuje daňový bonus podľa § 33 zákona. Daň neplatí aj daňovník s neobmedzenou daňovou povinnosťou uvedený v § 11 ods. 7 zákona, ak za zdaňovacie obdobie úhrn jeho zdaniteľných príjmov, okrem príjmov, z ktorých bola daň vybraná zrážkou a pri ktorých nepoužil postup podľa § 43 ods. 7 zákona, nepresiahne 50 % sumy podľa § 11 ods. 2 písm. a) zákona. Tento postup použije aj daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou uvedený v § 11 ods. 7 zákona, ak úhrn jeho zdaniteľných príjmov zo zdrojov na území Slovenskej republiky (§ 16 zákona) v príslušnom zdaňovacom období tvorí najmenej 90 % zo všetkých príjmov tohto daňovníka, ktoré mu plynú zo zdrojov na území Slovenskej republiky a zo zdrojov v zahraničí.
Daňové priznanie sa predkladá miestne príslušnému správcovi dane podľa trvalého pobytu daňovníka (§ 3 ods. 1 zákona SNR č. 511/1992 Zb.).  Daňové priznanie je povinný podať tiež daňovník, ktorého na to vyzve správca dane. 
     2. Pred uplynutím lehoty na podanie daňového priznania (v tomto prípade priznanie typ B) môže daňovník podať opravné daňové priznanie podľa § 39 ods. 1 zákona SNR č. 511/1992 Zb., v ktorom vyznačí, že ide o opravné daňové priznanie.   
3. Po uplynutí lehoty na podanie priznania typ B je povinný daňovník podať dodatočné daňové priznanie [typ B alebo typ A, ak môže podať tento typ daňového priznania], ak zistí, že jeho daňová povinnosť má byť vyššia ako bola ním priznaná v priznaní typ B alebo správcom dane vyrubená, do konca mesiaca nasledujúceho po tomto zistení  a v tejto lehote je povinný daň aj doplatiť (§ 39 zákona SNR č. 511/1992 Zb.). Dodatočné daňové priznanie typ B podáva aj daňovník, ktorý podal daňové priznanie typ A a dodatočne zistil, že mal aj iné druhy príjmov, t.j., že nemal podať priznanie typu A. Rovnako postupuje aj daňovník, ktorému zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, vykonal ročné zúčtovanie podľa § 38 zákona. Na prvej strane daňového priznania vyznačí, že ide o dodatočné daňové priznanie a vyznačí zároveň aj deň, kedy zistil skutočnosti na podanie dodatočného daňového priznania. Dodatočné daňové priznanie môže podať aj daňovník, ktorý zistí, že jeho daňová povinnosť je nižšia, ako ju uviedol v daňovom priznaní,  alebo ako bola správcom dane vyrubená (§ 39 zákona SNR č. 511/1992 Zb.). V súlade s § 32 ods. 11 zákona, podáva dodatočné daňové priznanie aj daňovník, ktorému bol spätne priznaný dôchodok (§ 11 ods. 7 zákona) k začiatku bezprostredne predchádzajúceho zdaňovacieho obdobia alebo k začiatku zdaňovacích období predchádzajúcich tomuto zdaňovaciemu obdobiu, ak si za tieto zdaňovacie obdobia uplatňoval nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka. Ak daňovník podá dodatočné daňové priznanie len z tohto dôvodu, neuplatní sa postup podľa § 35 a § 35b zákona SNR č. 511/1992 Zb. Podľa § 32 ods. 12 zákona, ak daňovník po skončení podnikania alebo inej samostatnej zárobkovej činnosti alebo prenájmu (§ 17 ods. 9 zákona) dodatočne príjme zdaniteľné príjmy súvisiace s týmito činnosťami alebo v súvislosti s týmito činnosťami dodatočne zaplatí výdavky, ktoré by boli uznané za daňové výdavky vynaložené na tieto činnosti, o tieto prijaté alebo zaplatené sumy, zvýši príjmy alebo daňové výdavky za zdaňovacie obdobie, v ktorom skončil podnikanie alebo inú samostatnú zárobkovú činnosť alebo prenájom (§ 17 ods. 9 zákona). Ak daňovník podá daňové priznanie alebo dodatočné daňové priznanie za zdaňovacie obdobie, v ktorom skončil podnikanie alebo inú samostatnú zárobkovú činnosť alebo prenájom, len z tohto dôvodu, neuplatní sa postup podľa § 35 a § 35b zákona SNR č. 511/1992 Zb. Ak je pre daňovníka výhodnejšie zahrnúť tieto prijaté alebo zaplatené sumy do základu dane za zdaňovacie obdobie, v ktorom takéto sumy prijal alebo zaplatil, uplatní tento výhodnejší postup. Rovnako postupuje aj daňovník, ktorý vráti príjmy, ktoré zahrnul do základu dane (čiastkového základu dane) z príjmov podľa   § 6 až 8 v predchádzajúcich zdaňovacích obdobiach.
Daňovník vypĺňa v dodatočnom daňovom  priznaní  všetky  potrebné riadky a rozdiely  oproti   pôvodne  podanému   daňovému   priznaniu alebo ročnému zúčtovaniu. Uvedené  vyznačí v XI. oddiele dodatočného daňového priznania na riadkoch 107 až 112. 
     4. Daň z príjmov fyzickej osoby sa vypočíta zo základu dane zníženého o daňovú stratu a o nezdaniteľné časti základu dane podľa       § 11 zákona zaokrúhleného na eurocenty nadol. Sadzba tejto dane je podľa § 15 zákona 19 %. Vypočítaná daň sa zaokrúhľuje na eurocenty nadol. 
     5. Takto vypočítaná daň sa zníži o daňový bonus, ak daňovníkovi vznikne nárok na jeho uplatnenie podľa § 33 zákona. Daňový bonus  môže uplatniť daňovník s neobmedzenou daňovou povinnosťou s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ak splní podmienky ustanovené v § 33 ods. 1 zákona, ale aj daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou, ak úhrn jeho zdaniteľných príjmov zo zdrojov na území Slovenskej republiky (§ 16 zákona) v príslušnom zdaňovacom období tvorí najmenej 90 % zo všetkých príjmov tohto daňovníka, ktoré mu plynú zo zdrojov na území Slovenskej republiky a zo zdrojov v zahraničí (§ 33 ods. 10 zákona). Podľa  tohto ustanovenia  si môže uplatniť daňovník daňový bonus  na každé vyživované dieťa žijúce s ním v domácnosti (prechodný pobyt dieťaťa mimo domácnosti nemá vplyv na uplatnenie  daňového bonusu). Na daňový bonus má nárok daňovník, ktorý mal v zdaňovacom období zdaniteľné príjmy z podnikania, z inej samostatnej zárobkovej činnosti a z prenájmu  (§ 6 zákona) aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy a aj vykázal z týchto príjmov základ dane (čiastkový základ dane). Na daňový bonus má nárok tiež daňovník, ktorý mal v zdaňovacom období  zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti (§ 5 zákona) aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy. Daňovník, ktorý podáva priznanie,  si môže uplatniť daňový bonus (§ 33 ods. 1, 6 až 9, § 36 ods. 5 a § 38 ods. 1 zákona), ak
     5.1 v zdaňovacom období nedosiahol zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti, ale v tomto zdaňovacom období dosiahol zdaniteľné príjmy z podnikania, z inej samostatnej zárobkovej činnosti a z prenájmu aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy a aj vykázal základ dane (čiastkový základ dane) z týchto príjmov, alebo 
     5.2 dosiahol zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti v sume nižšej ako 6-násobok minimálnej mzdy a v tomto zdaňovacom období dosiahol aj zdaniteľné príjmy z podnikania, z inej samostatnej zárobkovej činnosti a z prenájmu aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy, ale aj vykázal základ dane (čiastkový základ dane) z týchto príjmov, 
     5.3 poberal  zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti a zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, priznal daňový bonus  len v pomernej časti a v tomto zdaňovacom období vykázal aj základ dane z príjmov z podnikania, z inej samostatnej zárobkovej činnosti a z prenájmu; v tomto prípade si daňovník môže v priznaní uplatniť len zostávajúcu časť daňového bonusu nepriznanú zamestnávateľom,
     5.4 nepoberal za kalendárny mesiac zdaniteľný príjem zo závislej činnosti v peňažnej alebo nepeňažnej forme aspoň v sume polovice minimálnej mzdy u zamestnávateľa, u ktorého si uplatňuje nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka a daňový bonus, ale úhrn jeho zdaniteľných príjmov  zo závislej  činnosti za celé zdaňovacie obdobie dosiahol aspoň 6-násobok minimálnej mzdy; v tomto prípade si môže zostávajúcu časť daňového bonusu uplatniť v priznaní za podmienky, že si ju neuplatnil  pri  ročnom zúčtovaní, 
     5.5 poberal len zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti a neuplatňoval daňový bonus u žiadneho zamestnávateľa, ale v zdaňovacom období dosiahol tieto príjmy aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy a nepožiadal o vykonanie ročného zúčtovania.  
     Daňový bonus možno uplatniť najviac do výšky dane vypočítanej za príslušné zdaňovacie obdobie podľa zákona. Ak suma dane vypočítaná za príslušné zdaňovacie obdobie je nižšia ako suma uplatňovaného daňového bonusu, požiada daňovník miestne príslušného správcu dane v XV. oddiele o vyplatenie sumy vo výške rozdielu medzi sumou daňového bonusu a sumou dane vypočítanou za príslušné zdaňovacie obdobie. Správca dane postupuje pri vrátení uvedenej sumy ako pri vrátení daňového preplatku podľa § 63 zákona SNR č. 511/1992 Zb.  (§ 33 ods. 6 zákona). 

POSTUP PRI VYPĹŇANÍ PRIZNANIA - TYP B

I. ODDIEL - ÚDAJE O DAŇOVNÍKOVI
     Prvú stranu priznania riadky 01 až 25 vypĺňa daňovník podľa predtlače. Ak má daňovník pridelené DIČ, uvádza sa na riadku 01 DIČ, v ostatných prípadoch sa uvádza rodné číslo. Nevyplnené riadky nielen na prvej strane v I. oddiele, ale aj vo všetkých ostatných oddieloch priznania, daňovník ponechá prázdne. Pozorne je potrebné si všímať aj upozornenia pod jednotlivými riadkami alebo tabuľkami v príslušných oddieloch priznania. 

II. ODDIEL - ÚDAJE O ZÁSTUPCOVI, KTORÝ PODÁVA PRIZNANIE
     Riadky 26 až 28 vyplní len zákonný zástupca, zástupca podľa § 9 zákona SNR č. 511/1992 Zb. alebo dedič, ktorý podáva priznanie za daňovníka. Ak je dedič daňovníka fyzická osoba, ktorá nemôže v daňovom konaní vystupovať samostatne a musí byť zastúpená zákonným zástupcom, alebo opatrovníkom, uvádzajú sa na riadkoch 26 až 28 údaje o zákonnom zástupcovi (opatrovníkovi), ktorý podáva priznanie a údaje o dedičovi v členení  riadkov 26 až 28, sa uvádzajú v XIV. oddiele ako osobitný záznam. 

III. ODDIEL - ÚDAJE NA UPLATNENIE ZNÍŽENIA ZÁKLADU DANE (§ 11 zákona)
     Riadky  29 a 30 vypĺňa podľa predtlače daňovník, ktorý poberal v zdaňovacom období, za ktoré podáva priznanie, dôchodok(ky) uvedené v § 11 ods. 7 zákona. Riadok 31 vypĺňa daňovník podľa predtlače, ktorý si uplatňuje nezdaniteľnú časť základu dane podľa     § 11 ods. 3 zákona na manželku (manžela), ak s ňou (s ním) žije v domácnosti. Nezdaniteľnú časť základu dane na manželku (manžela) žijúcu s daňovníkom v domácnosti si môže daňovník uplatniť, ak manželka (manžel) nemá vlastné príjmy presahujúce sumu              22,5-násobku platného životného minima len za ustanovených podmienok podľa § 11 ods. 3 zákona. Do vlastného príjmu sa nezahrnuje daňový bonus podľa § 33 zákona, zvýšenie dôchodku pre bezvládnosť, štátne sociálne dávky a štipendium poskytované študujúcim sústavne sa pripravujúcim na budúce povolanie, pričom vlastný príjem manželky (manžela) sa znižuje o zaplatené poistné a príspevky, ktoré manželka (manžel) v príslušnom zdaňovacom období bola (bol) povinná zaplatiť (§ 11 ods. 5 zákona). Podľa § 11 ods. 4 písm. a) až c) zákona je možné uplatniť nezdaniteľné časti základu dane, a to príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie (doplnkové dôchodkové poistenie), finančné prostriedky na účelové sporenie a poistné na životné poistenie v úhrne najviac 398,33 € ročne. Tieto si priamo daňovník uvedie v X. oddiele tohto priznania. 

IV. ODDIEL - ÚDAJE NA UPLATNENIE DAŇOVÉHO BONUSU (§ 33 zákona)
     Riadok  32 vypĺňa daňovník, ktorému vznikol nárok na daňový bonus a uplatňuje si ho podľa § 33 zákona (bližšie k daňovému bonusu v bode 5 tohto poučenia). Uvádza sa tu vyživované dieťa (deti), na ktoré za rovnaké obdobie kalendárneho roka neuplatnil nárok na daňový bonus iný daňovník. Vzhľadom na to, že suma daňového bonusu sa v priebehu zdaňovacieho obdobia mení, ak sa uplatňuje nárok za 12 kalendárnych mesiacov, vyznačí sa krížikom okienko 1-12. Ak sa nárok uplatňuje len za niektoré kalendárne mesiace, vyznačí sa krížikom len okienko príslušného mesiaca. Ak uplatňuje daňovník daňový bonus na viac ako na 4 deti, v rovnakom členení ako je uvedené na riadku 32, sa uvedú ostatné vyživované deti v XIV. oddiele (vyznačí sa riadok 33). Za zdaňovacie obdobie roka 2010 si môže daňovník uplatniť za podmienok ustanovených v § 33, resp. § 52 ods. 48 zákona, daňový bonus na vyživované dieťa v sume 20 € mesačne za január až jún 2010 a 20,02 € mesačne za júl až december 2010. 

V. ODDIEL - VÝPOČET ZÁKLADU DANE (čiastkového základu dane) Z PRÍJMOV ZO ZÁVISLEJ ČINNOSTI
     Riadky 34 až 37 vypĺňa daňovník, ktorý dosiahol v predchádzajúcom zdaňovacom období, za ktoré sa vyrovnáva daň (daňová povinnosť), príjmy zo závislej činnosti podľa § 5 zákona od jedného zamestnávateľa alebo od viacerých zamestnávateľov [vrátane príjmov, z  ktorých sa daň vybrala podľa § 43 ods. 3 písm. j) zákona, pri ktorých sa  daňovník rozhodol vybratú daň považovať za preddavok podľa § 43 ods. 7 zákona]. Z týchto príjmov sa v tomto oddiele vypočítava základ dane (čiastkový základ dane). Uvádzajú sa tu aj príjmy zo zdrojov v zahraničí, a to prepočítané na eurá, pričom za príjmy zo zdrojov v zahraničí sa považujú hrubé (brutto) príjmy (bez odpočítateľných položiek a nezdaniteľných častí základu dane podľa zákonov platných v zahraničí). Pri príjmoch zo závislej činnosti sa použije podľa § 31 ods. 2 zákona prepočítací kurz, ktorý sa určí ako priemerný kurz za kalendárny mesiac, v ktorom bol poskytnutý príjem, vyhlásený Európskou centrálnou bankou alebo Národnou bankou Slovenska posledný deň každého mesiaca zdaňovacieho obdobia alebo sa použije kurz platný  v deň, v ktorom bol prijatý príjem v cudzej mene alebo bol pripísaný bankou, alebo sa použije ročný priemerný kurz za zdaňovacie obdobie, za ktoré sa podáva daňové priznanie, alebo sa použije priemer z priemerných mesačných kurzov za kalendárne mesiace, v ktorých daňovník poberal príjmy, za ktoré podáva daňové priznanie. Na účely výpočtu dane sa úhrn týchto príjmov zníži na riadku 35 o poistné a príspevky, ktoré je povinný platiť zamestnanec, alebo príspevky na zahraničné poistenie zamestnanca, na ktorého sa vzťahuje povinné zahraničné poistenie rovnakého druhu (§ 5 ods. 8 zákona) a ak ide o zamestnanca, ktorý vykonáva zdravotnícke povolanie lekára, zubného lekára, sestry alebo pôrodnej asistentky, tak sa po odpočítaní poistného a príspevkov môžu na riadku 36 znížiť príjmy zo závislej činnosti aj o úhrady zdravotníckeho pracovníka za jeho ďalšie vzdelávanie vzdelávacej ustanovizni uskutočňujúcej študijný program akreditovaný ministerstvom zdravotníctva preukázateľne zaplatené v príslušnom zdaňovacom období, a to do výšky ustanovenej osobitným predpisom (§ 5 ods. 8 zákona). Do úhrnu príjmov zo závislej činnosti sa zahrnie aj vrátené poistné, o ktoré si daňovník znížil príjmy podľa § 5 ods. 8 zákona v predchádzajúcich zdaňovacích obdobiach, z ktorých sa daň vybrala podľa § 43 ods. 3 písm. l) zákona, ak sa daňovník rozhodol vybratú daň považovať za preddavok podľa § 43 ods. 7 zákona.

VI. ODDIEL - VÝPOČET ZÁKLADU DANE (čiastkového základu dane) Z PRÍJMOV Z PODNIKANIA, Z INEJ SAMOSTATNEJ ZÁROBKOVEJ ČINNOSTI A Z PRENÁJMU
     Tento oddiel vypĺňa daňovník, ktorý dosiahol príjmy z podnikania alebo z inej samostatnej zárobkovej činnosti alebo z prenájmu (§ 6 zákona). Ak daňovník dosiahol príjmy pri spoločnom podnikaní alebo zo spoločnej inej samostatnej zárobkovej činnosti na základe písomnej zmluvy o združení (§ 829 až 841 Občianskeho zákonníka), alebo písomného vyhlásenia o združení sa (§ 10 zákona                 č. 181/1995 Z. z.), uvedie v tomto oddiele tú časť príjmov a výdavkov, ktorá na neho pripadá.
     Uvádzajú sa tu aj príjmy rovnakého druhu zo zdrojov v zahraničí (napr. z podnikania, autorský honorár, z prenájmu), ktoré sa v prepočte na eurá uvádzajú spoločne s príjmami dosiahnutými na našom území (v tuzemsku). Príjmy zo zdrojov v zahraničí sa uvádzajú bez prípadných odpočítateľných položiek podľa zákonov platných v zahraničí a výdavky vzťahujúce sa k týmto príjmom sa môžu uplatniť len podľa zákona. Podľa § 31 ods. 1 zákona, ak daňovník je účtovnou jednotkou, na prepočet cudzej meny na eurá sa použije referenčný výmenný kurz  určený a vyhlásený Európskou centrálnou bankou alebo Národnou bankou Slovenska, platný ku dňu, ku ktorému je uplatnený daňovníkom v účtovníctve, ak zákon neustanovuje inak. Pri kúpe a predaji cudzej meny za eurá sa uplatní postup podľa § 24 ods. 3 zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o účtovníctve“). Ak daňovník nie je účtovnou jednotkou, na prepočet sa použije priemerný kurz za kalendárny mesiac, v ktorom bol poskytnutý príjem alebo sa použije kurz platný v deň, v ktorom bol prijatý príjem v cudzej mene alebo bol pripísaný bankou (§ 31 ods. 2 zákona). Súčasťou príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona sú aj príjmy z akéhokoľvek nakladania s obchodným majetkom (napr. príjem z prenájmu takéhoto majetku), úroky z peňažných prostriedkov na bežných účtoch, ktoré sa používajú v súvislosti s dosahovaním príjmov z podnikania a z inej samostatnej zárobkovej činnosti. Súčasťou týchto príjmov je aj príjem z predaja podniku alebo jeho časti na základe zmluvy o predaji podniku podľa  § 476 až 488 Obchodného zákonníka (§ 17a zákona) a výška odpusteného dlhu alebo jeho časti u dlžníka, ktorá súvisí a je dôsledkom nakladania s jeho obchodným majetkom.  
     Ak ide o príjmy z prenájmu dosiahnuté spoločne dvoma alebo viacerými daňovníkmi z titulu spoluvlastníctva k veci alebo zo spoločných práv a spoločné výdavky vynaložené na ich dosiahnutie, zabezpečenie a udržanie, každý spoluvlastník uvedie v daňovom priznaní príjmy a výdavky vo výške svojho podielu na riadku 10 tabuľky č. 1. Ak príjmy z prenájmu plynú manželom z bezpodielového spoluvlastníctva, zdaňuje sa tento príjem v rovnakom pomere u každého z nich, ak sa nedohodli inak. V takomto pomere sa delia aj výdavky. Každý z manželov podáva priznanie, kde zahrnie dohodnutý podiel. 
     Tabuľku č. 1 vypĺňa každý daňovník, ktorý dosiahol príjmy podľa § 6 zákona a ktorý účtuje v sústave jednoduchého účtovníctva, alebo ktorý uplatňuje výdavky percentom z príjmov, alebo ktorý vedie evidenciu podľa § 6 ods. 11 alebo ods. 14 zákona.  Podľa § 6 ods. 14 zákona, daňovník vykonávajúci podnikanie alebo inú samostatnú zárobkovú činnosť (§ 6 ods. 1 a 2 zákona) za podmienok, že túto činnosť vykonáva samostatne bez zamestnanca, dosiahol z tejto činnosti v bezprostredne predchádzajúcom zdaňovacom období príjmy (výnosy) nepresahujúce sumu 170 000 € a uplatňuje pri týchto príjmoch (výnosoch) preukázateľné daňové výdavky, môže viesť počas celého zdaňovacieho obdobia daňovú evidenciu o
a) príjmoch a daňových výdavkoch v časovom slede vrátane prijatých a vydaných dokladov, ktoré spĺňajú náležitosti účtovných dokladov, 
b) hmotnom majetku a nehmotnom majetku, využívaných na podnikanie alebo inú samostatnú zárobkovú činnosť,
c) zásobách, pohľadávkach a záväzkoch.
Ak daňovník v priebehu zdaňovacieho obdobia nedodrží podmienky ustanovené v § 6 ods. 14 zákona, pokračuje vo vedení daňovej evidencie už len v tomto zdaňovacom období. V bezprostredne nasledujúcom zdaňovacom období je tento daňovník povinný viesť účtovníctvo podľa zákona o účtovníctve alebo evidenciu podľa § 6 ods. 10 zákona. Daňovník, ktorý sa rozhodne viesť evidenciu podľa § 6 ods. 14 zákona, je povinný túto evidenciu viesť počas celého zdaňovacieho obdobia a uchovávať ju po dobu, v ktorej zanikne právo vyrubiť daň alebo dodatočne vyrubiť daň.
V súlade s § 1 zákona o účtovníctve sa fyzické osoby, ktoré podnikajú alebo vykonávajú inú samostatnú zárobkovú činnosť a preukazujú svoje výdavky vynaložené na dosiahnutie, zabezpečenie a udržanie príjmov na účely zistenia základu dane z príjmov v daňovej evidencii podľa § 6 ods. 14 zákona, nepovažujú za účtovné jednotky. Z tohto dôvodu sa k daňovému priznaniu neprikladajú účtovné výkazy. Pod tabuľkou č. 1 sa vyznačí skutočnosť, že daňovník uplatňuje daňové výdavky v súlade s § 6 ods. 14 zákona.
Ak daňovník uplatňuje výdavky percentom z príjmov (§ 6 ods. 10 zákona), uvedie sa suma výdavku pri jednotlivých druhoch príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona úhrnom na riadku 9 tejto tabuľky vrátane preukázateľnej výšky zaplateného poistného a príspevkov, pričom pod tabuľkou č. 1 sa vyznačí táto skutočnosť a zároveň sa uvedie suma zaplateného poistného a príspevku v eurách v príslušnom zdaňovacom období. Na riadku 10 sa uvedie suma výdavku pri príjmoch podľa § 6 ods. 3 zákona oddelene. Znamená to, že sa môžu uplatniť pri príjmoch podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona v kombinácii s príjmami podľa § 6 ods. 3 zákona aj kombinácia výdavkov percentom z príjmov s daňovými výdavkami podľa § 19 zákona, napr. pri príjmoch podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona sa uplatnia daňové výdavky podľa § 19 zákona a pri príjmoch z prenájmu percentom z príjmov. Ak sa uplatňujú daňové výdavky podľa § 19 zákona, môžu sa tieto uviesť úhrnom na riadku 9 tejto tabuľky, ak sa vzťahujú len k príjmom uvedeným na riadkoch 1 až 8 (t.j. okrem príjmov z prenájmu uvedených na riadku 10 tejto tabuľky). Na riadku 10 stĺ. 1 sa uvádza podľa § 9 ods. 1 písm. h) zákona kladný rozdiel medzi príjmom z prenájmu nehnuteľnosti a päťnásobkom sumy životného minima platného k 1. januáru príslušného zdaňovacieho obdobia (ďalej len „päťnásobok sumy platného životného minima“). Výdavky priraďované k príjmom z prenájmu nehnuteľnosti zahrnovaným do základu dane sa na riadku 10 stĺ. 2 zistia rovnakým pomerom, ako je pomer príjmov z prenájmu nehnuteľnosti zahrnovaných do základu dane k celkovým takýmto príjmom [§ 9 ods. 1 písm. h) zákona], napríklad: daňovník v roku 2010 dosiahol príjmy z prenájmu nehnuteľnosti (§ 6 ods. 3 zákona) vo výške 9948 €, výdavky percentom z príjmu podľa § 6 ods. 10 sú vo výške 3979,2 €. Na riadku 10 stĺ. 1 sa uvedie suma 9022,05 € [9948 – 925,95 (v roku 2010 je suma päťnásobku sumy platného životného minima 925,95 €)]. Na riadku 10 stĺ. 2 sa uvedie suma výdavku  3608,82 € [(9022,05 : 9948) x 3979,2].  
Pod tabuľkou č. 1vypĺňa daňovník aj počet mesiacov vykonávania činnosti, z ktorej dosahuje príjmy z podnikania alebo z inej samostatnej zárobkovej činnosti pre potreby Sociálnej poisťovne podľa zákona č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o sociálnom poistení“). Uvedený údaj daňovník vypĺňa z dôvodu určenia vymeriavacieho základu povinne nemocensky poistenej a povinne dôchodkovo poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby, ktorým  je polovica pomernej časti základu dane z príjmov fyzických osôb dosiahnutých vykonávaním podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti (§ 138 zákona o sociálnom poistení). Pomernou časťou základu dane je časť pripadajúca na jeden kalendárny mesiac výkonu podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti. 
Z tabuľky 1 sa prenášajú údaje (spolu) z riadku 11 na stranu 4 do riadku 38 (príjmy) a riadku 39 (výdavky). 
Na riadku 44 po vyplnení predchádzajúcich riadkov sa vypočíta základ dane (čiastkový základ dane). Riadky 42 a 43 vypĺňa len daňovník, ktorý účtuje v sústave podvojného účtovníctva, pričom v XIV. oddiele uvedie položky, o ktoré konkrétne základ dane zvýšil, resp. znížil. 
Daňovník, ktorý o príjmoch podľa § 6 zákona účtuje v sústave jednoduchého účtovníctva v nadväznosti na § 8 ods. 4 postupov JÚ v rámci uzávierkových účtovných operácií upravuje všetky uhradené príjmy a výdavky zaúčtované v peňažnom denníku o príjmy, resp.  výdavky, ktoré sa nezahrnujú do základu dane z príjmov alebo sa zahrnú do základu dane vo výške a v zdaňovacom období v súlade s ustanoveniami zákona (položky zvyšujúce a znižujúce príjmy a výdavky) a preto takýto daňovník už riadky 42 ani 43 priznania typ B nevypĺňa. Tieto riadky vypĺňa daňovník, ktorý účtuje v sústave jednoduchého účtovníctva len v prípade, ak podáva dodatočné daňové priznanie, nakoľko fyzická osoba dosahujúca príjmy podľa § 6 zákona, ktorá je účtovnou jednotkou nemôže podľa § 16 ods. 9 zákona o účtovníctve otvárať uzavreté účtovné knihy, z dôvodu že nemá obdobie schvaľovania účtovnej závierky. Účtovná závierka fyzickej osoby účtujúcej v sústave jednoduchého účtovníctva je zostavená a zároveň aj  schválená pripojením podpisového záznamu k jednotlivým súčastiam účtovnej závierky, t.j nemôže podľa  § 16 ods. 10 zákona o účtovníctve uzatvorené účtovné knihy znovu otvoriť.
Daňovník, ktorý uplatňuje výdavky podľa § 6 ods. 10, 11 a 14 zákona riadky 42 a 43 nevypĺňa, pričom položky zvyšujúce a znižujúce základ dane sú u neho súčasťou príjmov, resp. výdavkov uvádzaných v evidencii podľa týchto ustanovení zákona.
    Daňovník, ktorý účtuje v sústave podvojného účtovníctva tabuľku č. 1 nevypĺňa; vypĺňa len riadky 40 až 45. Údaje daňovník uvádza podľa účtovníctva. Ak daňovník účtujúci v sústave podvojného účtovníctva dosiahol príjmy pri spoločnom podnikaní alebo zo spoločnej inej samostatnej zárobkovej činnosti (§ 10 ods. 2 zákona), na riadkoch 40 až 45 uvedie už len podiel, ktorý na neho pripadá.  
V prípade, ak daňovník napr. dosahuje príjmy z podnikania a príjmy z prenájmu a pri príjmoch z podnikania uplatňuje preukázateľné výdavky účtované v podvojnom účtovníctve (nevypĺňa tabuľku č. 1 ale začne vypĺňať až riadok 40) a pri príjmoch z prenájmu uplatňuje výdavky podľa § 6 ods. 10 zákona, na riadku 40 vyplní súčet rozdielu riadkov 38 a 39 a výsledku hospodárenia (zisk). V prípade, ak by pri príjmoch z podnikania vykázal stratu, ktorá je vyššia ako suma určená z rozdielu riadkov 38 a 39, túto výslednú sumu (celkovú stratu) uvedie na riadku 41.

VII. ODDIEL - VÝPOČET ZÁKLADU DANE (čiastkového základu dane) Z PRÍJMOV Z KAPITÁLOVÉHO MAJETKU
     Ak daňovník  dosiahol v príslušnom zdaňovacom období, za ktoré sa podáva daňové priznanie, príjmy z kapitálového majetku (§ 7 zákona), vypĺňa skôr, ako si vypočíta základ dane (čiastkový základ dane) z týchto príjmov na riadkoch 46 až 48, aj tabuľku č. 2 na riadkoch 1 až 10, resp. riadok 11. Ak výdavky v stĺpci 2  na riadku 7 tabuľky č. 2 sú vyššie ako príjem na tomto riadku, uvedú sa tieto výdavky len do výšky príjmov. Preukázateľne vynaložené výdavky do 31. decembra 2008 v slovenských korunách na dosiahnutie zdaniteľného príjmu podľa § 7 zákona, o ktoré sa znižuje príjem v zdaňovacích obdobiach končiacich po 1. januári 2009, sa prepočítajú konverzným kurzom na eurá a zaokrúhlia sa na eurocenty nahor. Do príjmov z kapitálového majetku sa zahrnujú aj príjmy zo zahraničia, a to prepočítané na eurá spôsobom uvedeným  v VI. oddiele (podľa § 31 ods. 2 zákona). Pri príjmoch z kapitálového majetku sa v prevažnej miere uplatňuje zrážková daň podľa § 43 zákona, ide však len o také príjmy, ktoré sú dosahované na našom území (uvedené v tabuľke č. 2). V týchto prípadoch sa zrazená  daň považuje za vysporiadanú, len ak sa daňovník nerozhodne takéto príjmy uviesť v priznaní (§ 43 ods. 6 zákona). Ak takéto príjmy prizná daňovník v priznaní, považuje sa zrazená daň za preddavok (§ 43 ods. 7 zákona) a ak suma zrazenej dane je vyššia ako daň vypočítaná v daňovom priznaní, daňovník má nárok na vrátenie zrazenej dane (jej časti) po podaní žiadosti o vrátenie preplatku (XV. oddiel). Podľa § 45 ods. 4 zákona, je možné započítať daň zrazenú z úrokového príjmu uvedeného v § 32 ods. 15 zákona SNR č. 511/1992 Zb. Preto súčasťou príjmov podľa § 7 zákona (uvádzajú sa na riadkoch 1 až 9 tabuľky č. 2 v závislosti od druhu príjmov), sú aj úrokové príjmy v súlade so Smernicou Rady 2003/48/ES z 3. júna 2003 o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplat úrokov (ďalej len „smernica“) dosiahnutých z krajín uvedených v prílohe č. 3 zákona [v prechodnom období sa zráža daň v súlade s článkom 11 tejto smernice v inej (vyššej) výške ako je ustanovené v zmluvách o zamedzení dvojitého zdanenia]. Na riadku 11 sa uvádzajú príjmy (brutto) dosiahnuté z vyplatenia (vrátenia) podielových listov obstaraných do 31. decembra 2003, na ktoré sa uplatňuje oslobodenie od dane podľa § 52b ods. 11, resp. § 52 ods. 20 zákona. V tejto súvislosti sa vypĺňa riadok 100 priznania, kde sa uvedie suma preddavku vybraná len z takéhoto príjmu. 

VIII. ODDIEL-VÝPOČET ZÁKLADU DANE (čiastkového základu dane) Z OSTATNÝCH PRÍJMOV
     V tabuľke č. 3 sa uvádzajú ostatné príjmy. Nejde o príjmy  podľa § 5 až 7 zákona. Každý jednotlivý druh príjmov sa uvádza na riadkoch 1 až 10 tejto tabuľky. Na riadku 11 sa uvádza príjem neuvedený  na riadkoch 1 až 10, a to ak ide o viac druhov príjmov, tak úhrnom. Na riadku 12 sa uvádza kladný rozdiel medzi vyššou hodnotou nepeňažného vkladu započítanou na vklad spoločníka a hodnotou vkladaného majetku, a to v tom zdaňovacom období, v ktorom došlo k splateniu nepeňažného vkladu alebo jeho pomerná časť, ak sa rozhodne daňovník (vkladateľ) uvedený rozdiel zahrnúť postupne až do jeho úplného zahrnutia, najdlhšie počas siedmich bezprostredne po sebe nasledujúcich zdaňovacích období, najmenej vo výške jednej sedminy ročne, počnúc zdaňovacím obdobím, v ktorom došlo k splateniu nepeňažného vkladu (§ 8 ods. 2 zákona). V prípade, ak sa rozhodne o postupnom zahrňovaní tohto rozdielu do základu dane, uvedie v oddiele XIV. kalendárny rok, v ktorom došlo k poskytnutiu nepeňažného vkladu a celkovú výšku rozdielu zahrňovaného do základu dane
Preukázateľne vynaložené výdavky do 31. decembra 2008 v slovenských korunách na dosiahnutie zdaniteľného príjmu podľa § 8 zákona, o ktoré sa znižuje príjem v zdaňovacích obdobiach končiacich po 1. januári 2009, sa prepočítajú konverzným kurzom na eurá a zaokrúhlia sa na eurocenty nahor. Ak  sú  výdavky v stĺ. 2 na jednotlivých riadkoch vyššie ako príjem na týchto riadkoch, uvedú sa tieto výdavky len do výšky príjmov. Na riadku 11 sa uvádzajú výdavky len do výšky  každého jednotlivého druhu príjmu, ak  ide o príjem neuvedený na riadkoch 1 až 10, napr. daňovník  dosiahne okrem príjmov uvedených na riadkoch 1 až 10 dva druhy príjmov úhrnom 330 € (250 € + 80 €), pričom výdavky k príjmom 250 € preukázateľne vynaložil v sume 150 € a 100 € vynaložil k príjmom      80 €. Výdavky v stĺ. 2 budú spolu 230 € (150 € + 80 €). Na riadku 12 sa neuvádzajú výdavky, nakoľko daňovník uvádza v stĺpci príjmov už výsledný kladný rozdiel po uplatnení výdavkov. Na riadku 1 stĺ. 1 sa uvádza kladný rozdiel medzi príjmami podľa § 8 ods. 1 písm. a) zákona a päťnásobkom sumy platného životného minima podľa § 9 ods. 1 písm. h) zákona. Výdavky priraďované k príjmom podľa § 8 ods. 1 písm. a) zákona zahrnovaným do základu dane sa na riadku 1 stĺ. 2 zistia rovnakým pomerom, ako je pomer týchto príjmov zahrnovaných do základu dane k celkovým takýmto príjmom [§ 9 ods. 1 písm. h) zákona]. Napríklad: daňovník v roku 2010 dosiahol len príjmy z príležitostnej poľnohospodárskej výroby [§ 8 ods. 1 písm. a) zákona] vo výške 1000 €, výdavky podľa § 8 ods. 9 zákona sú vo výške 250 € (25 %). Na riadku 1 stĺ. 1 sa uvedie suma  74,05 € [1000 – 925,95 (čo je v roku 2010 päťnásobok sumy platného životného minima)]. Na riadku 1 stĺ. 2 sa uvedie suma výdavku vo výške 18,51 € [(74,05 : 1000) x 250]. Na riadkoch 4, 5 a 6 stĺ. 1 sa uvádza podľa § 9 ods. 1 písm. j) zákona kladný rozdiel medzi príjmami uvádzanými na týchto riadkoch zníženými o výdavky podľa § 8 ods. 5 a 7 zákona a päťnásobkom sumy platného životného minima. Napríklad daňovník dosiahol v roku 2010 len príjmy z predaja cenných papierov [§ 8 ods. 1 písm. e) zákona] v sume 3000 €, ktoré nadobudol v roku 2007 za 1200 €; na riadku 5 stĺ. 1 sa podľa § 9 ods. 1 písm. j) zákona uvádza sumu 874,05 € [3000 – 1200 – 925.95 a na riadku 5 stĺ. 2 sa neuvádza žiadna suma.  Na riadkoch 49 až 51 sa vypočíta základ dane (čiastkový základ dane) z ostatných príjmov.

IX. ODDIEL - ZÁKLAD DANE a odpočet daňovej straty podľa § 30 zákona
     V tomto oddiele sa uvádza prehľad o vzniku daňovej straty a jej uplatnenie podľa § 4 ods. 2 a § 30 zákona. Nárok na odpočet daňovej straty, resp. jej časti sa uvádza na riadkoch 52 až 56, pričom sa tu uvádza vždy len strata alebo tá časť straty, ktorá sa v príslušnom zdaňovacom období odpočítava od základu dane v súlade s § 30 zákona. Na riadku 57 sa uvádza daňová strata z príjmov podľa § 6 zákona, ktorá vznikla v príslušnom zdaňovacom období, za ktoré sa podáva daňové priznanie. Údaj  z riadkov 52 až 57 sa použije na výpočet základu dane na riadkoch 58 až 68. Na riadku 67 sa základ dane z riadku 66 zvyšuje o sumu nepreinvestovanej straty alebo jej časti z predchádzajúcich zdaňovacích období podľa § 34 ods. 2 zákona č. 366/1999 Z. z. a o sumu príspevkov a platieb v súlade s § 11 ods. 12 a 13 zákona a o sumu úhrad zdravotníckeho pracovníka podľa § 5 ods. 9 zákona. Ak sa základ dane nezvyšuje o tieto sumy, suma na riadku 67 sa rovná sume na riadku 66. Vypočítaný základ dane na riadku 68 sa prenesie do X. oddielu na riadok 69. Základ dane tvorí úhrn čiastkových základov dane podľa § 5 až 8 zákona, pričom stratu je možné odpočítať len od úhrnu čiastkových základov dane z príjmov podľa § 6 až 8 zákona.

X. ODDIEL - VÝPOČET DANE podľa § 15 zákona
     V tomto oddiele daňovník vypočítava daňovú povinnosť za príslušné zdaňovacie obdobie. Nezdaniteľné časti základu dane podľa § 11 sa zaokrúhľujú na eurocenty nahor (§ 47 ods. 1 zákona).  Nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka sa uvedie na riadku 70, s výnimkou prípadov, keď daňovník vypĺňal III. oddiel riadok 29. V týchto prípadoch uvedie len rozdiel medzi nezdaniteľnou časťou základu dane na daňovníka a ročnou sumou dôchodkov uvedených na riadku 30. Na riadku 70 sa uvádza suma, ktorú daňovník môže vypočítať v XVII. oddiele podľa pomôcky na výpočet nezdaniteľných častí základu dane (na daňovníka), ktorá je súčasťou  tohto poučenia. Nezdaniteľná časť základu dane na daňovníka v roku 2010 je v sume 4 025,70 €, ak daňovník spĺňa podmienky podľa § 11 ods. 2 písm. a) zákona, inak sa táto nezdaniteľná časť základu dane upravuje podľa § 11 ods. 2 písm. b) zákona. Riadok 71 vypĺňa daňovník, ktorý uviedol údaje v III. oddiele na riadku 31. Na riadku 71 sa uvádza suma nezdaniteľnej časti základu dane na manželku (manžela). Na výpočet nezdaniteľnej časti základu dane na manželku (manžela) slúži pomôcka, ktorá je súčasťou tohto poučenia. Výpočet sa môže vykonať v XVII. oddiele. Nezdaniteľná časť základu dane na manželku (manžela) v roku 2010 je v sume 4 025,70 €, ak daňovník spĺňa ustanovené podmienky podľa § 11 ods. 3 písm. a) prvý bod zákona, inak sa táto nezdaniteľná časť základu dane upravuje podľa § 11 ods. 3 písm. a) druhého bodu a písmena b) zákona. Na riadkoch 72 až 74 sa uvádzajú sumy nezdaniteľných častí základu dane, a to príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie, finančné prostriedky na účelové sporenie a poistné na životné poistenie. Ak úhrn príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie, účelové sporenie a poistné na životné poistenie presahuje sumu 398,33 €, uvedie sa na riadku 75 suma 398,33 €. Nezdaniteľné časti základu dane uplatní daňovník, ktorý spĺňa podmienky ustanovené v § 11 zákona. O nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka (§ 11 ods. 2 zákona) sa znižuje základ dane aj u daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou, ak spĺňa podmienky ustanovené  v § 11 zákona. O nezdaniteľné časti základu dane (§ 11 ods. 3 a 4 zákona) sa znižuje základ dane aj u daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou, ak úhrn jeho zdaniteľných príjmov zo zdrojov na území Slovenskej republiky (§ 16) v príslušnom zdaňovacom období tvorí najmenej 90 % zo všetkých príjmov tohto daňovníka, ktoré mu plynú zo zdrojov na území Slovenskej republiky a zo zdrojov v zahraničí [§ 11 ods. 8 zákona]. Na riadku 77 daňovník vypočíta základ dane znížený o nezdaniteľné časti základu dane (o úhrn riadkov 70, r. 71 a r. 75). Daň podľa  § 15 zákona daňovník vypočíta na riadku 78 zo základu dane zaokrúhleného na eurocenty nadol, pričom aj daň sa zaokrúhľuje na eurocenty nadol.
Riadky 79 až 81 vypĺňa daňovník, ktorý dosiahol príjmy (základy dane) zo zdrojov v zahraničí, ktoré sa podľa zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia vynímajú zo zdanenia (§ 45 zákona). Tieto riadky vypĺňa aj daňovník, ktorému plynuli príjmy zo závislej činnosti z nezmluvného štátu alebo za prácu vykonávanú pre Európske spoločenstvá a ich orgány, ktoré boli preukázateľne zdanené v prospech všeobecného rozpočtu Európskej únie a ktorému plynuli takéto príjmy zo zdrojov v zahraničí zo štátu, s ktorým Slovenská republika má uzavretú zmluvu a tieto príjmy boli v zahraničí preukázateľné zdanené, ak je tento postup pre daňovníka výhodnejší [§ 45 ods. 3 zákona]. 	
     Riadky 82 až 86 vypĺňa daňovník, ktorý dosiahol príjmy zo zdrojov v zahraničí, pri ktorých sa podľa zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia započítava na tuzemskú daňovú povinnosť daň zaplatená v zahraničí v súlade s príslušnou zmluvou o zamedzení dvojitého zdanenia (§ 45 ods. 1 zákona), pričom na riadku 83 sa uvádza suma zaplatenej dane podľa zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia). Na účely vyňatia príjmov zo zdrojov v zahraničí zo základu dane a na účely zápočtu dane zaplatenej v zahraničí, sa za príjmy zo zdrojov v zahraničí považujú príjmy znížené o súvisiace výdavky v súlade so zákonom a neznížené o výdavky, nezdaniteľné časti základu dane a odpočítateľné položky podľa  zahraničných predpisov. Ak vypočítaný percentuálny podiel na riadku 84 vychádza vyšší ako 100, uvedie sa v maximálnej výške 100. Daň po vyňatí a zápočte sa uvedie na riadku 87. Riadky 88 až 90 vypĺňa daňovník, ktorý dosiahol úrokové príjmy (§ 32 ods. 15 zákona SNR č. 511/1992 Zb.) z krajín podľa prílohy č. 3 zákona, pri ktorých sa podľa smernice započíta daň preukázateľne zrazená v zahraničí na úhradu dane do výšky, v ktorej môže byť zrazená podľa zákona (§ 45 ods. 4 zákona), pričom na riadku 89 sa uvádza suma preukázateľne zaplatenej dane podľa smernice. 
    Na riadku 91 sa uvádza daň (daňová povinnosť) riadok 87 – riadok 90, t.j. daň po uplatnení zápočtu dane z úrokových príjmov. Ak daňovník nedosiahol úrokové príjmy a nie sú súčasťou zdaniteľných príjmov, na riadku 91 sa bude daň (daňová povinnosť) rovnať riadku 87. Ak daňovník neuplatňuje nárok na daňový bonus (riadok 92) a výsledná suma nepresiahne 16,60 € alebo ak daňovník neuplatňuje nárok na daňový bonus (riadok 92) a jeho celkové zdaniteľné príjmy nepresiahnu 50 % sumy podľa § 11 ods. 2 písm. a) zákona, na riadku 91 sa uvádza nula. Daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou uvedený v § 11 ods. 7 zákona uplatní postup podľa § 46 zákona, ak úhrn jeho zdaniteľných príjmov zo zdrojov na území Slovenskej republiky (§ 16) v príslušnom zdaňovacom období tvorí najmenej 90 % zo všetkých príjmov tohto daňovníka, ktoré plynú zo zdrojov na území Slovenskej republiky a zo zdrojov v zahraničí. 
    Riadok 92 vypĺňa daňovník, ktorý vyplnil IV. oddiel. Obdobne daňovník vypĺňa aj riadky 93 až 97. Ak sa vypĺňa riadok 96, vypĺňa sa aj žiadosť uvedená v XV. oddiele daňového priznania. 
     Na riadku 93 sa uvádza daň (daňová povinnosť) znížená o daňový bonus. Daňovník, ktorý neuplatňuje daňový bonus, na riadku 93 bude mať vždy uvedenú rovnakú sumu dane, ako na riadku 91.  
     Na riadku 98 sa uvádza suma zamestnaneckej prémie nesprávne vyplatenej zamestnávateľom alebo správcom dane. Tento riadok sa vypĺňa len, ak daňovník uplatňoval zamestnaneckú prémiu u zamestnávateľa, alebo ju uplatnil v daňovom priznaní typ A a dodatočne  zistí, že nemal na ňu nárok (dosiahol v roku, za ktorý si uplatnil zamestnaneckú prémiu aj iné druhy príjmov, napr. ostatné príjmy podľa § 8 zákona z predaja majetku). 
    Sumu preddavku vybranú zrážkou podľa § 43 zákona daňovník uvedie na riadku 99, ale len za podmienky, že ide o preddavok vybraný z príjmov, ktoré daňovník uvádza v priznaní (bližšie uvedené v odkaze 20 daňového priznania). Na riadku 100 sa uvádza suma preddavku vybraná len z  príjmov z podielových listov dosiahnutých z ich vyplatenia (vrátenia) obstaraných do 31. decembra 2003, na ktoré sa uplatňuje oslobodenie od dane podľa § 52b ods. 11, resp. § 52 ods. 20 zákona a ktoré daňovník uviedol na riadku 11 tabuľky č. 2. Zrazené alebo zaplatené preddavky na daň alebo na zabezpečenie dane uvedie daňovník na riadkoch 101 až 103. 
     Na riadku 104 sa uvádza zaplatená daň, resp. časť zaplatenej dane v zahraničí z úrokových príjmov podľa smernice uznaná za daňový preplatok podľa § 45 ods. 4 zákona (riadok 89 – riadok 90).
     Riadky 105 a 106 sa vypĺňajú podľa predtlače, pričom  na týchto riadkoch vznikne buď daň na úhradu alebo preplatok. 

XI. ODDIEL - ROZDIELY Z DODATOČNÉHO DAŇOVÉHO PRIZNANIA      
     Ak daňovník podáva dodatočné daňové priznanie za zdaňovacie obdobie roka 2010, vypĺňa sa tento oddiel v eurách (bližšie v bode 3 tohto poučenia). Na riadku 107 dodatočného daňového priznania  sa uvádza suma daňovej povinnosti znížená o daňový bonus z riadku 93, ktorú daňovník uviedol v riadku 93  „riadneho“ daňového priznania, alebo riadok 56 daňového priznania typ A alebo rozdielu riadkov 06 a 10 ročného zúčtovania, ak by sa daňovník nedopustil chyby. Podobný postup sa uvádza aj na riadkoch 108 až 112 dodatočného daňového priznania. 

XII. ODDIEL – ÚDAJE O DAŇOVNÍKOVI S OBMEDZENOU DAŇOVOU POVINNOSŤOU (NEREZIDENTOVI) NA UPLATNENIE ZÁKONA 
Na riadku 113 sa uvádza krajina daňovej rezidencie daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou na území Slovenskej republiky, t.j. štát, v ktorom sú predmetom dane jeho „celosvetové“ príjmy.
Riadok 114 vypĺňa daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou uplatňujúci postup podľa § 11 ods. 8, § 33 ods. 10 a § 46 zákona, t.j. daňovník, ktorý dosahuje 90% zo všetkých svojich celosvetových príjmov na území Slovenskej republiky a má nárok na uplatnenie všetkých nezdaniteľných častí, daňového bonusu na vyživované dieťa (deti) alebo nevyrubenie a neplatenie dane, ktorá za zdaňovacie obdobie nepresiahne 16,60 €, alebo celkové zdaniteľné príjmy daňovníka nepresiahli 50% nezdaniteľnej časti na daňovníka (§ 11 ods. 2 písm. a) zákona). 
Riadok 115 vypĺňa daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou uplatňujúci postup podľa § 49 ods. 7 zákona, t.j. daňovník, ktorý zrušuje stálu prevádzkareň umiestnenú na území Slovenskej republiky a nemá iné zdaniteľné príjmy, okrem príjmov, z ktorých vybraním dane zrážkou je splnená daňová povinnosť, alebo nemá iné stále prevádzkarne umiestnené na území Slovenskej republiky. Tento je povinný podať daňové priznanie alebo hlásenie najneskôr do troch kalendárnych mesiacov nasledujúcich po mesiaci, v ktorom zrušil stálu prevádzkareň. Ak daňovník, ktorý zrušuje stálu prevádzkareň umiestnenú na území Slovenskej republiky, má aj iné zdaniteľné príjmy, okrem príjmov, z ktorých vybraním dane zrážkou je splnená daňová povinnosť alebo má aj iné stále prevádzkarne umiestnené na území Slovenskej republiky, je povinný podať daňové priznanie v lehote podľa § 49 ods. 2 zákona.

XIII. ODDIEL - VYHLÁSENIE o poukázaní podielu zaplatenej dane z príjmov fyzickej osoby podľa § 50 zákona
     Riadky 116 a 117 sa vypĺňajú vtedy, ak daňovník uplatní postup vyplývajúci z § 50 zákona, t.j. využije inštitút o použití podielu zaplatenej dane na osobitné účely. Údaje o prijímateľovi, ktoré daňovník uvádza na riadku 117, daňovník zistí zo zoznamu prijímateľov, ktorý každoročne zverejňuje Notárska komora SR do 15. januára kalendárneho roka, v ktorom možno prijímateľovi poskytnúť 2 % podiel zaplatenej dane. Ak má prijímateľ pridelené IČO, ktoré obsahuje aj rozlišovací znak (SID), uvádza IČO/SID (t.j. aj toto číslo). Riadky 116 a 117 sa nevypĺňajú v dodatočnom daňovom priznaní. Podiel  zaplatenej dane poukázaný správcom dane prijímateľovi nemožno upravovať, ak sa dodatočne zistí, že daňová povinnosť daňovníka bola iná (§ 50 ods. 10 zákona). Ak daňovníkovi vznikne preplatok na dani, o rozdiel  medzi  sumou  poukázanou  prijímateľovi a sumou zodpovedajúcou  podielu  zaplatenej  dane  z upravenej  daňovej povinnosti sa daňovníkovi zníži preplatok na dani (toto sa uvádza na riadku 110 dodatočného daňového priznania). V daňovom priznaní podanom za zdaňovacie obdobie roka 2010 sa na riadku 116 uvádzajú 2 % zo zaplatenej dane z riadku 93, minimálne však 3,31 €.

XIV. ODDIEL - MIESTO NA OSOBITNÉ ZÁZNAMY DAŇOVNÍKA
     V tomto oddiele daňovník uvádza všetky požadované údaje v jednotlivých oddieloch priznania pod tabuľkami č. 1, 2 a 3 v členení, ako je  uvedené priamo v priznaní v tomto oddiele. Sú to napr. spoločné príjmy dosiahnuté s ďalším daňovníkom alebo s viacerými daňovníkmi z titulu spoluvlastníctva k veci alebo zo spoločných práv (§ 10 ods. 1 zákona), pričom sa tu  uvádzajú údaje o týchto daňovníkoch, ale aj celkové spoločné príjmy a výdavky. Uvádzajú sa tu aj príjmy dosiahnuté zo zdrojov v zahraničí. 
V tomto oddiele vykoná výpočet aj daňovník, ktorému vznikol nárok na zamestnaneckú prémiu, v prípadoch splnenia všetkých podmienok uvedených v § 32a zákona za situácie, že pri príjmoch z podnikania nedosiahol žiadne príjmy len uplatnil daňové výdavky, t.j. vykázal daňovú stratu. V prípade, ak vykázal daňovú stratu, ale dosiahol nejaké príjmy napr. aj z úrokov na bežnom účte využívanom v súvislosti s podnikaním, nespĺňa podmienky pre uplatnenie zamestnaneckej prémie podľa § 32a ods. 1 písm. a) piaty bod zákona. Výpočet zamestnaneckej prémie môže vykonať podľa pomôcky pre jej výpočet.

Na riadku 118  sa  uvádza počet všetkých príloh, ktoré sú súčasťou priznania.

XV. ODDIEL - ŽIADOSŤ O VYPLATENIE DAŇOVÉHO BONUSU
     Daňovník, ktorý vyplnil IV. oddiel a aj riadok 96, v tomto oddiele, vyplní žiadosť o vyplatenie daňového bonusu podľa § 33 ods. 6 zákona, na základe čoho mu bude správcom dane poukázaný rozdiel medzi sumou daňového bonusu a sumou dane vypočítanou za príslušné zdaňovacie obdobie. Ak sa podáva dodatočné daňové priznanie, v tomto prípade sa v žiadosti v XV. oddiele dodatočného daňového priznania vypĺňa len kladný rozdiel z riadku 112 dodatočného daňového priznania. Ak je rozdiel záporný, tak  tento rozdiel sa vráti správcovi dane, pričom sa uplatní postup podľa § 33 ods. 11 zákona.      

XVI. ODDIEL - ŽIADOSŤ O VRÁTENIE DAŇOVÉHO PREPLATKU
     Ak daňovníkovi vznikne preplatok na dani (riadok 106 alebo 110), ktorý žiada aj podľa § 63 zákona SNR č. 511/1992 Zb. vrátiť, vyplní sa podľa predtlače tento oddiel. Ak daňovník žiada vrátiť inú sumu daňového preplatku, žiadosť o vrátenie tejto sumy podáva osobitne.  

XVII.  ODDIEL - POMOCNÉ VÝPOČTY
     Ak daňovník upravuje nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka podľa § 11 ods. 2 písm. b) zákona, výpočet tejto nezdaniteľnej časti základu dane môže vykonať v tomto oddiele podľa pomôcky na vyplnenie daňového priznania fyzickej osoby za rok 2010, ktorá je súčasťou tohto poučenia. Rovnako postupuje aj daňovník, ktorý upravuje nezdaniteľnú časť základu dane na manželku (manžela) podľa § 11 ods. 3 zákona.  

Pomôcka na vyplnenie daňového priznania fyzickej osoby za rok 2010 pri uplatňovaní nezdaniteľných častí základu dane

Výpočet nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka podľa zákona 
§ 11 ods. 2 zákona
písm.	Ak základ dane daňovníka (r. 69)	Nezdaniteľná časť na daňovníka	
     a) 	  - sa rovná alebo je nižší ako 15 387,12 €	  4 025,70 €	
     b) 	  - je vyšší ako 15 387,12 € 	  7 872,48 € – (základ dane : 4)	

Príklad 1:
Základ dane = 15 000,00 €
Nezdaniteľná časť základu dane = 4 025,70 €

Príklad 2:
Základ dane = 16 000,00 € 
Nezdaniteľná časť základu dane = 7 872,48 €  – (16 000,00 € : 4) = 7 872,48 € – 4 000,00 € = 3 872,48 €   

Príklad 3:
Základ dane = 31 489,92 € 
Nezdaniteľná časť základu dane = 7 872,48 €  – (31 489,92 € : 4) = 7 872,48 €  – 7 872,48 € = 0,00 €

Výpočet nezdaniteľnej časti základu dane na manželku (manžela)
§ 11 ods. 3  písm. a) zákona
Ak základ dane daňovníka (r. 69)	Príjmy manželky	Nezdaniteľná časť na manželku	
  - sa rovná alebo je nižší ako 31 489,92 €	    0	             4 025,70 €	
	   menej ako  4 025,70 €	             4 025,70 € – príjmy manželky	
	   4 025,70 € a viac	             0,00 €	

Príklad 4:
Základ dane daňovníka, ktorý si uplatňuje nezdaniteľnú časť základu dane na manželku = 20 000,00 €
1. Vlastné príjmy manželky znížené o zaplatené povinné poistné a príspevky = 0,00 €
    Nezdaniteľná časť základu dane na manželku = 4 025,70 €
2. Vlastné príjmy manželky znížené o zaplatené povinné poistné a príspevky = 1 500,00 €
    Nezdaniteľná časť základu dane na manželku = 4 025,70 – 1 500,00 = 2 525,70 €
3. Vlastné príjmy manželky znížené o zaplatené povinné poistné a príspevky = 4 500,00 €
    Nezdaniteľná časť základu dane na manželku = 0,00 €

§ 11 ods. 3  písm. b) zákona
Ak  základ dane daňovníka (r. 69)	Príjmy manželky	Nezdaniteľná časť na manželku	
  - je vyšší ako 31 489,92 €	  Nepoberala	11 898,18 € –  (základ dane daňovníka : 4)	
	  Poberala	11 898,18 € – (základ dane daňovníka : 4) – príjmy manželky	

Príklad 5:
Základ dane daňovníka, ktorý si uplatňuje nezdaniteľnú časť základu dane na manželku = 35 000,00 €

1. Vlastné príjmy manželky znížené o zaplatené povinné poistné a príspevky = 0 €
    Nezdaniteľná časť základu dane na manželku = 11 898,18 € – 8 750,00 € = 3 148,18 €
2. Vlastné príjmy manželky znížené o zaplatené povinné poistné a príspevky = 1 500,00 €
    Nezdaniteľná časť základu dane na manželku =11 898,18 € – 8 750,00 € – 1 500,00 € = 1 648,18 €

Pomôcka pre výpočet zamestnaneckej prémie

1. Ak daňovník za príslušné zdaňovacie obdobie dosiahne posudzované príjmy v úhrnnej sume aspoň 6-násobku minimálnej mzdy a nižšej ako 12-násobok minimálnej mzdy, zamestnaneckou prémiou je suma vypočítaná 19 % sadzbou dane z rozdielu sumy nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka a základom dane vypočítaným podľa § 5 ods. 8 zákona zo sumy 12-násobku minimálnej mzdy. Znamená to, že na účely výpočtu zamestnaneckej prémie sa použije základ dane, ktorý by dosiahol zamestnanec za 12 mesiacov pri mesačnej mzde vo výške minimálnej mzdy, pričom pri výpočte základu dane sa ako povinné poistné odpočíta percento, ktoré by bol zamestnanec povinný z tohto príjmu zaplatiť. 

Príklad 1:
Nezdaniteľná časť na daňovníka  - základ dane      x    19 %   =    zamestnanecká prémia za 12 kal. mesiacov
4 025,70 € – 3 199,20 €  x19 %   = 157,035 €  
                                                                               
Vypočítaná suma zamestnaneckej prémie 157,035 € sa zaokrúhli na eurocenty nahor 157,04  €.

Ak daňovník poberal posudzované príjmy menej ako 12 kalendárnych mesiacov, vzniká mu nárok na pomernú časť zamestnaneckej prémie za každý kalendárny mesiac, za ktorý poberal posudzované príjmy. Napr. ak daňovník poberal posudzované príjmy 7 kalendárnym mesiacov, zamestnanecká prémia sa vypočíta pomernou časťou 157,035 € : 12 x 7 = 91,60375 € = 91,61 €.

2. Ak daňovník za príslušné zdaňovacie obdobie dosiahne zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti, posudzované na účely priznania zamestnaneckej prémie najmenej vo výške 12-násobku minimálnej mzdy a viac, potom zamestnanecká prémia sa vypočíta ako 19 % z rozdielu sumy nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka a základom dane vypočítaným podľa § 5 ods. 8 zákona z posudzovaných príjmov daňovníka. Pri tomto spôsobe výpočtu je zavedené postupné znižovanie zamestnaneckej prémie v nadväznosti na výšku základu dane každého daňovníka, ktorý si uplatní zamestnaneckú prémiu, a to až do úplného zániku uplatnenia nároku na túto zamestnaneckú prémiu.

Príklad 2: 
Posudzované príjmy za 12 kalendárnych mesiacov =  4 156 € 
Základ dane = 3 598,90 € 
Nezdaniteľná časť na daňovníka 4 025,70 € -  základ dane 3 598,90 €  x  19 % = 81,092 €
Vypočítaná suma zamestnaneckej prémie 81,092 € sa zaokrúhli na eurocenty nahor 81,10 €. 

Zamestnancovi, ktorému vznikol za príslušné zdaňovacie obdobie nárok na zamestnaneckú prémiu a podá daňové priznanie, túto vyplatí na jeho žiadosť správca dane, ktorý pri jej vyplatení postupuje ako pri vrátení daňového preplatku podľa § 63 zákona SNR č. 511/1992 Zb.

Pomôcka pre výpočet poslednej známej daňovej povinnosti

Podľa § 34 ods. 1 zákona, preddavky na daň v priebehu preddavkového obdobia platí daňovník, ktorého posledná známa daňová povinnosť presiahla 1 659, 70 €, pričom preddavkové obdobie je obdobie od prvého dňa nasledujúceho po uplynutí lehoty na podanie daňového priznania za predchádzajúce zdaňovacie obdobie do posledného dňa lehoty na podanie daňového priznania v nasledujúcom zdaňovacom období. Po skončení zdaňovacieho obdobia sa preddavky na daň zaplatené na toto zdaňovacie obdobie započítajú na úhradu dane za toto zdaňovacie obdobie.
Poslednou známou daňovou povinnosťou na výpočet preddavkov v preddavkovom období podľa odseku 1 je daň vypočítaná zo základu dane uvedeného v poslednom daňovom priznaní, zníženého o nezdaniteľnú časť základu dane podľa § 11 ods. 2 písm. a) zákona platnú v zdaňovacom období, na ktoré sú platené preddavky na daň pri použití sadzby dane podľa § 15 zákona platnej v zdaňovacom období, na ktoré sú platené preddavky na daň, znížená o zápočet dane zaplatenej v zahraničí, o daňový bonus a o daň vybranú podľa § 43 zákona, odpočítavanú ako preddavok na daň. Pri zmene poslednej známej daňovej povinnosti z podaného daňového priznania v bežnom zdaňovacom období k začiatku preddavkového obdobia podľa odseku 1 sa preddavky na daň splatné do začiatku tohto preddavkového obdobia nemenia, pričom ak preddavky na daň zaplatené do tejto zmeny sú vyššie ako preddavky vypočítané z podaného daňového priznania, suma preddavkov z poslednej známej daňovej povinnosti prevyšujúca sumu preddavkov vypočítanú z podaného daňového priznania sa započíta na úhradu ďalších preddavkov na daň platených po tejto zmene alebo sa na základe žiadosti daňovníkovi vráti.

Výpočet poslednej známej daňovej povinnosti (ďalej len „PZDP“) na účely platenia preddavkov na daň 

PZDP = Základ dane z {[r. 69 alebo z (r. 69 – r. 79)] – suma nezdaniteľnej časti (§ 11 ods. 2 písm. a) platnej na zdaňovacie obdobie, na ktoré sa platia preddavky} x 19% sadzba dane – [r. 86 + r. 90 + r. 92 + r. 99 + r. 100]

Poznámka:
     Poučenie slúži ako pomôcka na vyplnenie daňového priznania a nenahrádza znalosť zákona. Upozorňuje na hlavné zásady, ktoré je potrebné dodržať pri  správnom určení daňovej povinnosti. Vzhľadom na uvedené, je potrebné pred vyplnením daňového priznania dôkladne sa oboznámiť so všetkými ustanoveniami  zákona.