Poučenie na vyplnenie daňového priznania k dani z príjmov fyzickej osoby podľa zákona č. 595/2003 
Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) -  Typ: B

     Daňové priznanie k dani z príjmov fyzickej osoby typ B (ďalej len "priznanie typ B") vypĺňa daňovník, ktorý má príjmy, ktoré sú predmetom dane z príjmov fyzickej osoby podľa § 5 až § 8 zákona a nie sú oslobodené od dane.  Daňové priznanie typ A je určené pre daňovníka, ktorý má príjmy len zo závislej činnosti. 

1.	Podľa § 32 zákona sa podáva daňové priznanie, ak ročné zdaniteľné príjmy v príslušnom zdaňovacom období presiahnu  50 % sumy podľa § 11 ods. 2 písm. a) zákona za ustanovených podmienok, v lehote podľa § 49 zákona do troch kalendárnych mesiacov po uplynutí zdaňovacieho obdobia, ak zákon neustanovuje inak (lehota podľa § 49 zákona sa vzťahuje aj na daňovníka, ktorý podáva daňové priznanie podľa § 32 ods. 5 zákona), pričom príjmom na  zdanenie podľa zákona sa rozumie peňažné plnenie a nepeňažné plnenie, dosiahnuté  aj zámenou. V daňovom priznaní  sa vypočíta daň z príjmov fyzickej osoby a v lehote na podanie daňového priznania je povinný daňovník, dedič alebo osoba podľa osobitného predpisu (§ 35 zákona č. 311/2001 Z.z. zákonníka práce v znení neskorších predpisov)  daň aj zaplatiť. Ak daňovník v ustanovenej lehote túto daň nezaplatí, správca dane vyrubí úrok z omeškania podľa § 156 zákona č. 563/2009 Z.z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon        č. 563/2009 Z.z.“). Ak pripadne posledný deň lehoty na sobotu alebo deň pracovného pokoja (nedeľa, sviatok, štátny sviatok), posledným dňom lehoty je najbližší nasledujúci pracovný deň.
Daň sa nevyrubí a neplatí, ak za zdaňovacie obdobie nepresiahne 16,60 eura alebo celkové zdaniteľné príjmy za zdaňovacie obdobie nepresiahnu 50 % sumy podľa § 11 ods. 2 písm. a) zákona, s výnimkou, ak daňovník uplatňuje daňový bonus podľa § 33 zákona. Daň neplatí aj daňovník s neobmedzenou daňovou povinnosťou uvedený v § 11 ods. 6 zákona ak za zdaňovacie obdobie úhrn jeho zdaniteľných príjmov, okrem príjmov, z ktorých bola daň vybraná zrážkou a pri ktorých nepoužil postup podľa § 43 ods. 7 zákona, nepresiahne 50 % sumy podľa § 11 ods. 2 písm. a) zákona. Tento postup použije aj daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou uvedený v § 11 ods. 6 zákona, ak úhrn jeho zdaniteľných príjmov zo zdrojov na území Slovenskej republiky (§ 16) v príslušnom zdaňovacom období tvorí najmenej 90 % zo všetkých príjmov tohto daňovníka, ktoré mu plynú zo zdrojov na území Slovenskej republiky a zo zdrojov v zahraničí. Daň na úhradu sa neplatí, ak nepresiahne 3,32 eura a to aj v prípade, ak daňovník využije postup podľa § 50 zákona.
Daňové priznanie sa predkladá miestne príslušnému správcovi dane podľa trvalého pobytu daňovníka (§ 7 ods. 1 zákona č. 563/2009 Z.z.).  Daňové priznanie je povinný podať tiež daňovník, ktorého na to vyzve správca dane. 
     2. Pred uplynutím lehoty na podanie daňového priznania (v tomto prípade priznanie typ B) môže daňovník podať opravné daňové priznanie podľa § 16 ods. 1 zákona č. 563/2009 Z.z., v ktorom vyznačí, že ide o opravné daňové priznanie.   
3. Po uplynutí lehoty na podanie priznania typ B je povinný daňovník podať do konca mesiaca nasledujúceho po tomto zistení dodatočné daňové priznanie [typ B alebo typ A, ak si môže podať tento typ daňového priznania], ak zistí, že jeho daňová povinnosť má byť vyššia ako bola ním priznaná v priznaní typ B alebo správcom dane vyrubená,  a v tejto lehote aj daň doplatiť (§ 16 zákona                 č. 563/2009 Z.z.). Dodatočné daňové priznanie typ B podáva aj daňovník, ktorý podal daňové priznanie typ A a dodatočne zistil, že mal aj iné druhy príjmov, t.j., že nemal podať priznanie typu A. Rovnako postupuje aj daňovník, ktorému zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane vykonal ročné zúčtovanie podľa § 38 zákona. Na prvej strane daňového priznania vyznačí, že ide o dodatočné daňové priznanie a vyznačí zároveň aj deň, keď zistil skutočnosti na podanie dodatočného daňového priznania. Dodatočné daňové priznanie môže podať aj daňovník, ktorý zistí, že jeho daňová povinnosť je nižšia, ako ju uviedol v daňovom priznaní,  alebo ako bola správcom dane vyrubená (§ 16 zákona č. 563/2009 Z.z.). Pri uplatnení medzinárodných zmlúv v oblasti daní, ktorými je Slovenská republika viazaná môže v tomto prípade daňovník podať dodatočné daňové priznanie v lehote najneskôr do deviatich rokov od konca roka, v ktorom vznikla povinnosť podať daňové priznanie (§ 16 zákona č. 563/2009 Z.z.). Podľa § 32 ods. 8 zákona, osoba uvedená v § 35 Zákonníka práce  a osoba uvedená v § 49 ods. 4 zákona zahrnie do úhrnu zdaniteľných príjmov zo závislej činnosti zomrelého daňovníka, za ktorého podáva daňové priznanie aj tie zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti, ktoré zamestnávateľ  zomrelého daňovníka vyplatil osobe, na ktorú prešlo právo na tieto príjmy. Ak budú tejto osobe vyplatené príjmy zo závislej činnosti za zomrelého daňovníka po podaní daňového priznania, táto osoba  je povinná podať za zomrelého daňovníka dodatočné daňové priznanie, pričom správca dane v tomto prípade neuplatní postup podľa § 154 a § 156 zákona č. 563/2009 Z.z. V súlade s § 32 ods. 11 zákona, podáva dodatočné daňové priznanie aj daňovník, ktorému bol spätne priznaný dôchodok (§ 11 ods. 6) k začiatku bezprostredne predchádzajúceho zdaňovacieho obdobia alebo k začiatku zdaňovacích období predchádzajúcich tomuto zdaňovaciemu obdobiu, ak si za tieto zdaňovacie obdobia uplatňoval nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka. Ak daňovník podá dodatočné daňové priznanie len z tohto dôvodu, neuplatní sa postup podľa § 154 a 156 zákona č. 563/2009 Z.z. Podľa § 32 ods. 12 zákona, ak daňovník po skončení podnikania alebo inej samostatnej zárobkovej činnosti alebo prenájmu (§ 17 ods. 9) dodatočne príjme zdaniteľné príjmy súvisiace s týmito činnosťami alebo v súvislosti s týmito činnosťami dodatočne zaplatí výdavky, ktoré by boli uznané za daňové výdavky vynaložené na tieto činnosti, o tieto prijaté alebo zaplatené sumy, zvýši príjmy alebo daňové výdavky za zdaňovacie obdobie, v ktorom skončil podnikanie alebo inú samostatnú zárobkovú činnosť alebo prenájom (§ 17 ods. 9). Ak daňovník podá daňové priznanie alebo dodatočné daňové priznanie za zdaňovacie obdobie, v ktorom skončil podnikanie alebo inú samostatnú zárobkovú činnosť alebo prenájom, len z tohto dôvodu, neuplatní sa postup podľa § 154 a 156 zákona č. 563/2009 Z.z. Ak je pre daňovníka výhodnejšie zahrnúť tieto prijaté alebo zaplatené sumy do základu dane za zdaňovacie obdobie, v ktorom takéto sumy prijal alebo zaplatil, uplatní tento výhodnejší postup. Rovnako postupuje aj daňovník, ktorý vráti príjmy, ktoré zahrnul do základu dane (čiastkového základu dane) z príjmov podľa § 6 až 8 zákona v predchádzajúcich zdaňovacích obdobiach.
Daňovník vypĺňa v dodatočnom daňovom  priznaní  všetky  potrebné riadky a rozdiely  oproti   pôvodne  podanému   daňovému   priznaniu alebo ročnému zúčtovaniu. Uvedené  vyznačí v XI. oddiele dodatočného daňového priznania na riadkoch 115 až 120. 
     4. Daň z príjmov fyzickej osoby sa vypočíta zo základu dane zníženého o daňovú stratu a o nezdaniteľné časti základu dane podľa       § 11 zákona zaokrúhleného na eurocenty nadol. Sadzba tejto dane je podľa § 15 zákona 19 %. Vypočítaná daň sa zaokrúhľuje na eurocenty nadol. 
     5. Takto vypočítaná daň sa zníži o daňový bonus, ak daňovníkovi vznikne nárok na jeho uplatnenie podľa § 33 zákona. Daňový bonus  môže uplatniť daňovník s neobmedzenou daňovou povinnosťou s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ak splní podmienky ustanovené v § 33 ods. 1 zákona, ale aj daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou, ak úhrn jeho zdaniteľných príjmov zo zdrojov na území Slovenskej republiky (§ 16 zákona) v príslušnom zdaňovacom období tvorí najmenej 90 % zo všetkých príjmov tohto daňovníka, ktoré mu plynú zo zdrojov na území Slovenskej republiky a zo zdrojov v zahraničí (§ 33 ods. 10 zákona). Podľa  tohto ustanovenia  si môže uplatniť daňovník daňový bonus  na každé vyživované dieťa žijúce s ním v domácnosti (prechodný pobyt dieťaťa mimo domácnosti nemá vplyv na uplatnenie  daňového bonusu). Na daňový bonus má nárok daňovník, ktorý mal v zdaňovacom období zdaniteľné príjmy z podnikania, z inej samostatnej zárobkovej činnosti a z prenájmu  (§ 6 zákona) aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy a aj vykázal z týchto príjmov základ dane (čiastkový základ dane). Na daňový bonus má nárok tiež daňovník, ktorý mal v zdaňovacom období  zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti (§ 5 zákona) aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy. Daňovník, ktorý podáva priznanie,  si môže uplatniť daňový bonus (§ 33 ods. 1, 6 až 9, § 36 ods. 5 a § 38 ods. 1 zákona), ak
     5.1 v zdaňovacom období nedosiahol zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti, ale v tomto zdaňovacom období dosiahol zdaniteľné príjmy z podnikania, z inej samostatnej zárobkovej činnosti a z prenájmu aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy a aj vykázal základ dane (čiastkový základ dane) z týchto príjmov, alebo 
     5.2 dosiahol zdaniteľné príjmy  zo závislej činnosti v sume nižšej ako 6-násobok minimálnej mzdy a v tomto zdaňovacom období dosiahol aj zdaniteľné príjmy z podnikania, z inej samostatnej zárobkovej činnosti a z prenájmu aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy, ale aj vykázal základ dane (čiastkový základ dane) z týchto príjmov, 
     5.3 poberal  zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti a zamestnávateľ, ktorý je platiteľom dane, priznal daňový bonus  len v pomernej časti a v tomto zdaňovacom období vykázal aj základ dane z príjmov z podnikania, z inej samostatnej zárobkovej činnosti a z prenájmu; v tomto prípade si daňovník môže v priznaní uplatniť len zostávajúcu časť daňového bonusu nepriznanú zamestnávateľom,
     5.4 nepoberal za kalendárny mesiac zdaniteľný príjem zo závislej činnosti v peňažnej alebo nepeňažnej forme aspoň v sume polovice minimálnej mzdy u zamestnávateľa, u ktorého si uplatňuje nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka a daňový bonus, ale úhrn jeho zdaniteľných príjmov  zo závislej  činnosti za celé zdaňovacie obdobie dosiahol aspoň 6-násobok minimálnej mzdy; v tomto prípade si môže zostávajúcu časť daňového bonusu uplatniť v priznaní za podmienky, že si ju neuplatnil  pri  ročnom zúčtovaní, 
     5.5 poberal len zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti a neuplatňoval daňový bonus u žiadneho zamestnávateľa, ale v zdaňovacom období dosiahol tieto príjmy aspoň vo výške 6-násobku minimálnej mzdy a nepožiadal o vykonanie ročného zúčtovania.  
     Daňový bonus možno uplatniť najviac do výšky dane vypočítanej za príslušné zdaňovacie obdobie podľa zákona. Ak suma dane vypočítaná za príslušné zdaňovacie obdobie je nižšia ako suma uplatňovaného daňového bonusu, požiada daňovník miestne príslušného správcu dane v XV. oddiele o vyplatenie sumy vo výške rozdielu medzi sumou daňového bonusu a sumou dane vypočítanou za príslušné zdaňovacie obdobie. Správca dane postupuje pri vrátení uvedenej sumy ako pri vrátení daňového preplatku podľa § 79 zákona č. 563/2009 Z.z. (§ 33 ods. 6 zákona). 

POSTUP PRI VYPĹŇANÍ PRIZNANIA - TYP B

I. ODDIEL - ÚDAJE O DAŇOVNÍKOVI
     Riadky 01 až 26 vypĺňa daňovník podľa predtlače. Ak má daňovník pridelené DIČ, uvádza sa na riadok 01 DIČ, v ostatných prípadoch sa uvádza rodné číslo. Nevyplnené riadky nielen na prvej strane v I. oddiele, ale aj vo všetkých ostatných oddieloch priznania, daňovník ponechá prázdne. Pozorne je potrebné si všímať aj upozornenia pod jednotlivými riadkami alebo tabuľkami v príslušných oddieloch priznania. 
     Riadok 03 vypĺňa len daňovník s príjmami z podnikania (§ 6 ods. 1 zákona) alebo inej samostatnej zárobkovej činnosti (§ 6 ods. 2 zákona). Na riadku 03 sa uvedie kód SK NACE Rev. 2 podľa vyhlášky Štatistického úradu Slovenskej republiky č. 306/2007 Z. z., ktorou sa vydáva Štatistická klasifikácia ekonomických činností. Kód SK NACE nahrádza kód OKEČ a klasifikáciu kódov SK NACE možno nájsť na internetovej stránke www.statistics.sk. V kolónke „Hlavná, prevažná činnosť“ sa uvádza  názov činnosti vykonávanej v rámci podnikania alebo inej samostatnej zárobkovej činnosti, z ktorej v zdaňovacom období daňovník dosiahol najvyšší príjem. 
Daňovník, ktorému do lehoty na podanie daňového priznania podľa § 49 ods. 2 zákona alebo do lehoty podľa § 49 ods. 3 zákona správca dane neoznámil číslo účtu správcu dane vedeného pre daňovníka, je povinný daň zaplatiť v lehote do ôsmich dní od doručenia tohto oznámenia, ak mu toto oznámenie bolo doručené po lehote na podanie daňového priznania. Rovnaký postup sa použije, ak za osobu, ktorá nemá do termínu na podanie daňovému priznaniu správcom dane oznámené číslo účtu správcu dane vedeného pre daňovníka, podáva daňové priznanie dedič alebo osoba podľa osobitného predpisu (§ 35 Zákonníka práce).

II. ODDIEL - ÚDAJE O ZÁSTUPCOVI, KTORÝ PODÁVA PRIZNANIE
     Riadky 27 a 28 vyplní len zákonný zástupca, zástupca podľa § 9 zákona č. 563/2009 Z.z. alebo dedič, ktorý podáva priznanie za daňovníka. Ak je dedič daňovníka fyzická osoba, ktorá nemôže v daňovom konaní vystupovať samostatne a musí byť zastúpená zákonným zástupcom, alebo opatrovníkom, uvádzajú sa na riadkoch 27 a 28 údaje o zákonnom zástupcovi (opatrovníkovi), ktorý podáva priznanie a údaje o dedičovi v členení  riadkov 27 a 28, sa uvádzajú v XIV. oddiele ako osobitný záznam. 

III. ODDIEL - ÚDAJE NA UPLATNENIE ZNÍŽENIA ZÁKLADU DANE (§ 11 zákona)
Riadky  29 a 30 vypĺňa podľa predtlače daňovník, ktorý je na začiatku (1. januára) zdaňovacieho obdobia, za ktoré sa podáva priznanie (dodatočné priznanie)  poberateľom dôchodku (ov) uvedených v § 11 ods. 6 zákona, alebo daňovník, ktorému bol tento dôchodok (ky) priznaný spätne k začiatku (k 1. januáru) zdaňovacieho obdobia, za ktoré podáva priznanie (dodatočné  priznanie).
Riadok 31 vypĺňa daňovník podľa predtlače, ktorý si uplatňuje nezdaniteľnú časť základu dane podľa § 11 ods. 3 zákona na manželku (manžela), ak s ňou (s ním) žije v domácnosti. Nezdaniteľnú časť základu dane na manželku (manžela) žijúcu s daňovníkom v domácnosti si môže daňovník uplatniť, ak manžel (manželka) nemá vlastné príjmy presahujúce sumu 19,2-násobku životného minima platného k 1. januáru príslušného zdaňovacieho obdobia (platné životné minimum) len za ustanovených podmienok podľa § 11 ods. 3 zákona. Do vlastného príjmu manželky (manžela) sa nezahŕňa zamestnanecká prémia podľa § 32a zákona, daňový bonus podľa § 33 zákona, zvýšenie dôchodku pre bezvládnosť, štátne sociálne dávky a štipendium poskytované študujúcim sústavne sa pripravujúcim na budúce povolanie, pričom vlastný príjem manželky (manžela) sa znižuje o zaplatené poistné a príspevky, ktoré manželka (manžel) v príslušnom zdaňovacom období bola (bol) povinná zaplatiť (§ 11 ods. 4 zákona).

IV. ODDIEL - ÚDAJE NA UPLATNENIE DAŇOVÉHO BONUSU (§ 33 zákona)
     Riadok  32 vypĺňa daňovník, ktorému vznikol nárok na daňový bonus a uplatňuje si ho podľa § 33 zákona (bližšie k daňovému bonusu v bode 5 tohto poučenia). Uvádzajú sa tu vyživované deti (dieťa), na ktoré za rovnaké obdobie kalendárneho roka neuplatnil nárok na daňový bonus iný daňovník. Vzhľadom na to, že suma daňového bonusu sa v priebehu zdaňovacieho obdobia mení, ak sa uplatňuje nárok za 12 kalendárnych mesiacov, vyznačí sa krížikom okienko 1-12. Ak sa nárok uplatňuje len za niektoré kalendárne mesiace, vyznačí sa krížikom len okienko príslušného mesiaca. Ak uplatňuje daňovník daňový bonus na viac ako na 4 deti, v rovnakom členení ako je uvedené na riadku 32, sa uvedú ostatné vyživované deti v XIV. ODDIELe (vyznačí sa riadok 33). Za zdaňovacie obdobie roka 2011 si môže daňovník uplatniť za podmienok ustanovených v § 33, resp. § 52 ods. 48 zákona, daňový bonus na vyživované dieťa v sume 20,02 eur mesačne za január až jún 2011 a 20,51 eura mesačne za júl až december 2011. 

V. ODDIEL - VÝPOČET ZÁKLADU DANE (čiastkového základu dane) Z PRÍJMOV ZO ZÁVISLEJ ČINNOSTI
     Riadky 34 až 36 vypĺňa daňovník, ktorý dosiahol v predchádzajúcom zdaňovacom období, za ktoré sa vyrovnáva daň (daňová povinnosť), príjmy zo závislej činnosti podľa § 5 zákona od jedného zamestnávateľa alebo od viacerých zamestnávateľov.  Z týchto príjmov sa v tomto oddiele vypočítava základ dane (čiastkový základ dane). Uvádzajú sa tu aj príjmy zo zdrojov v zahraničí, a to prepočítané na eurá, pričom za príjmy zo zdrojov v zahraničí sa považujú hrubé (brutto) príjmy (bez odpočítateľných položiek a nezdaniteľných častí základu dane podľa zákonov platných v zahraničí). Pri príjmoch zo závislej činnosti sa použije podľa § 31 ods. 2 zákona prepočítací kurz, ktorý sa určí ako priemerný kurz za kalendárny mesiac, v ktorom bol poskytnutý príjem, vyhlásený Európskou centrálnou bankou alebo Národnou bankou Slovenska posledný deň každého mesiaca zdaňovacieho obdobia alebo sa použije kurz platný  v deň, v ktorom bol prijatý príjem v cudzej mene alebo bol pripísaný bankou, alebo sa použije ročný priemerný kurz za zdaňovacie obdobie, za ktoré sa podáva daňové priznanie, alebo sa použije priemer z priemerných mesačných kurzov za kalendárne mesiace, v ktorých daňovník poberal príjmy, za ktoré podáva daňové priznanie. Na účely výpočtu základu dane (čiastkového základu dane) sa na riadku 36 úhrn príjmov z riadku 34 zníži o úhrn poistného a príspevkov (z riadku 35), ktoré je povinný platiť zamestnanec, alebo príspevky na zahraničné poistenie zamestnanca, na ktorého sa vzťahuje povinné zahraničné poistenie rovnakého druhu (§ 5 ods. 8 zákona). Na riadkoch 35a a 35b sa rozpíše úhrn povinného poistného z r. 35, na úhrn poistného na sociálne poistenie (zabezpečenie) a úhrn poistného na zdravotné poistenie, pričom v prípade obdobne plateného zahraničného poistenia z príjmov dosahovaných zo závislej činnosti v zahraničí, ak z predloženého potvrdenia o zahraničnom povinnom poistnom nie je možné rozdelenie tohto poistného podľa riadkov  35a a 35b, vyplní sa len riadok č.33 v úhrnnej sume.

VI. ODDIEL - VÝPOČET ZÁKLADU DANE (čiastkového základu dane) Z PRÍJMOV Z PODNIKANIA, Z INEJ SAMOSTATNEJ ZÁROBKOVEJ ČINNOSTI A Z PRENÁJMU
     Tento oddiel vypĺňa daňovník, ktorý dosiahol príjmy z podnikania alebo z inej samostatnej zárobkovej činnosti alebo z prenájmu (§ 6 zákona). Ak daňovník dosiahol príjmy pri spoločnom podnikaní alebo zo spoločnej inej samostatnej zárobkovej činnosti na základe písomnej zmluvy o združení (§ 829 až 841 Občianskeho zákonníka), alebo písomného vyhlásenia o združení sa (§ 10 zákona                  č. 181/1995 Z. z.), uvedie v tomto oddiele tú časť príjmov a výdavkov, ktorá na neho pripadá.
     Uvádzajú sa tu aj príjmy rovnakého druhu zo zdrojov v zahraničí (napr. z podnikania, autorský honorár, z prenájmu), ktoré sa v prepočte na eurá uvádzajú spoločne s príjmami dosiahnutými na našom území (v tuzemsku). Príjmy zo zdrojov v zahraničí sa uvádzajú bez prípadných odpočítateľných položiek podľa zákonov platných v zahraničí a výdavky vzťahujúce sa k týmto príjmom sa môžu uplatniť len podľa zákona. Podľa § 31 ods. 1 zákona, ak daňovník je účtovnou jednotkou, na prepočet cudzej meny na eurá sa použije referenčný výmenný kurz  určený a vyhlásený Európskou centrálnou bankou alebo Národnou bankou Slovenska, platný ku dňu, ku ktorému je uplatnený daňovníkom v účtovníctve, ak zákon neustanovuje inak. Pri kúpe a predaji cudzej meny za eurá sa uplatní postup podľa § 24 ods. 3 zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o účtovníctve“). Ak daňovník nie je účtovnou jednotkou, na prepočet sa použije priemerný kurz za kalendárny mesiac, v ktorom bol poskytnutý príjem alebo sa použije kurz platný v deň, v ktorom bol prijatý príjem v cudzej mene alebo bol pripísaný bankou (§ 31 ods. 2 zákona). Súčasťou príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona sú aj príjmy z akéhokoľvek nakladania s obchodným majetkom (napr. príjem z prenájmu takéhoto majetku), úroky z peňažných prostriedkov na bežných účtoch, ktoré sa používajú v súvislosti s dosahovaním príjmov z podnikania a z inej samostatnej zárobkovej činnosti. Súčasťou týchto príjmov je aj príjem z predaja podniku alebo jeho časti na základe zmluvy o predaji podniku podľa  § 476 až 488 Obchodného zákonníka (§ 17a zákona) a výška odpusteného dlhu alebo jeho časti u dlžníka, ktorá súvisí a je dôsledkom nakladania s jeho obchodným majetkom podľa § 6 ods. 5 písm. c) a d) zákona.  
     Ak ide o príjmy z prenájmu dosiahnuté spoločne dvoma alebo viacerými daňovníkmi z titulu spoluvlastníctva k veci alebo zo spoločných práv a spoločné výdavky vynaložené na ich dosiahnutie, zabezpečenie a udržanie, každý spoluvlastník uvedie v daňovom priznaní príjmy a výdavky vo výške svojho podielu na riadku 10 tabuľky č. 1. Ak príjmy z prenájmu plynú manželom z bezpodielového spoluvlastníctva, zdaňuje sa tento príjem v rovnakom pomere u každého z nich, ak sa nedohodli inak. V takomto pomere sa delia aj výdavky. Každý z manželov podáva priznanie, kde zahrnie dohodnutý podiel. 
     Tabuľku č. 1 vypĺňa každý daňovník, ktorý dosiahol príjmy podľa § 6 zákona a ktorý účtuje v sústave jednoduchého účtovníctva, alebo ktorý uplatňuje výdavky percentom z príjmov, alebo ktorý vedie evidenciu podľa § 6 ods. 11 alebo ods. 14 zákona.  Podľa § 6 ods. 14 zákona, daňovník vykonávajúci podnikanie alebo inú samostatnú zárobkovú činnosť (§ 6 ods. 1 a 2 zákona) za podmienok, že túto činnosť vykonáva samostatne bez zamestnanca, dosiahol z tejto činnosti v bezprostredne predchádzajúcom zdaňovacom období príjmy (výnosy) nepresahujúce sumu 170 000 eur a uplatňuje pri týchto príjmoch (výnosoch) preukázateľné daňové výdavky, môže viesť počas celého zdaňovacieho obdobia daňovú evidenciu o
a) príjmoch a daňových výdavkoch v časovom slede vrátane prijatých a vydaných dokladov, ktoré spĺňajú náležitosti účtovných dokladov, 
b) hmotnom majetku a nehmotnom majetku, využívaných na podnikanie alebo inú samostatnú zárobkovú činnosť,
c) zásobách, pohľadávkach a záväzkoch.
Ak daňovník v priebehu zdaňovacieho obdobia nedodrží podmienky ustanovené v § 6 ods. 14 zákona, pokračuje vo vedení daňovej evidencie už len v tomto zdaňovacom období. V bezprostredne nasledujúcom zdaňovacom období je tento daňovník povinný viesť účtovníctvo podľa zákona o účtovníctve alebo evidenciu podľa § 6 ods. 10 zákona. Daňovník, ktorý sa rozhodne viesť evidenciu podľa § 6 ods. 14 zákona, je povinný túto evidenciu viesť počas celého zdaňovacieho obdobia a uchovávať ju po dobu, v ktorej zanikne právo vyrubiť daň alebo dodatočne vyrubiť daň. V súlade s § 1 zákona o účtovníctve sa fyzické osoby, ktoré podnikajú alebo vykonávajú inú samostatnú zárobkovú činnosť a preukazujú svoje výdavky vynaložené na dosiahnutie, zabezpečenie a udržanie príjmov na účely zistenia základu dane z príjmov v daňovej evidencii podľa § 6 ods. 14 zákona, nepovažujú za účtovné jednotky. Z tohto dôvodu sa k daňovému priznaniu neprikladajú účtovné výkazy. Pod tabuľkou č. 1 sa vyznačí skutočnosť, že daňovník uplatňuje daňové výdavky v súlade s § 6 ods. 14 zákona.
Ak daňovník uplatňuje výdavky percentom z príjmov (§ 6 ods. 10 zákona), uvedie sa suma výdavku pri jednotlivých druhoch príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona úhrnom na riadku 9 tejto tabuľky vrátane preukázateľnej výšky zaplateného poistného a príspevkov, pričom pod tabuľkou č. 1 sa vyznačí táto skutočnosť. 
Bez ohľadu na skutočnosť, akým spôsobom daňovník uplatňuje svoje výdavky k príjmom podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona, uvedie pod tabuľku č. 1, sumu preukázateľne zaplateného poistného a príspevku v eurách v príslušnom zdaňovacom období a to samostatne preukázateľne zaplatenú sumu na sociálne poistenie a preukázateľne zaplatenú sumu na zdravotné poistenie. 
Na riadku 10 sa uvedie suma výdavku pri príjmoch podľa § 6 ods. 3 zákona oddelene. Znamená to, že sa môžu uplatniť pri príjmoch podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona v kombinácii s príjmami podľa § 6 ods. 3 zákona aj kombinácia výdavkov percentom z príjmov s daňovými výdavkami podľa § 19 zákona, napr. pri príjmoch podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona sa uplatnia daňové výdavky podľa § 19 zákona a pri príjmoch z prenájmu percentom z príjmov. 
V súlade so zákonom č. 580/2004 Z.z. o  zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov bol v mesiacoch január až apríl 2011 povinný daňovník poberajúci príjmy z prenájmu platiť preddavky na zdravotné poistenie z tohto príjmu. Uvedená povinnosť bola s účinnosťou od 1.5.2011 zrušená, pričom zdravotná poisťovňa takto zaplatené preddavky vráti, ak po vykonaní ročného zúčtovania preddavkov na zdravotné poistenie za rok 2011 vznikne preplatok. V prípade, ak daňovník zníži o takto preukázateľne zaplatené preddavky svoje príjmy z prenájmu podľa § 6 ods. 3 zákona, čo deklaruje uvedením presnej sumy zaplatených preddavkov na riadku pod tabuľou č. 1, potom zdravotná poisťovňa zrazí daň z takto vyplateného príjmu podľa § 43 zákona. Zrazením dane z tohto príjmu je daňová povinnosť daňovníka vysporiadaná a vyplatený príjem nie je súčasťou základu dane z príjmov (čiastkového základu dane) podľa § 6 ods. 3 zákona o dani z príjmov. Ak daňovník nezníži svoje príjmy podľa § 6 ods. 3 zákona o takto zaplatené preddavky, zdravotná poisťovňa daň z vyplatené preplatku z preddavkov platených v súvislosti s prenájmom nezrazí.
Ak sa uplatňujú daňové výdavky podľa § 19 zákona, môžu sa tieto uviesť úhrnom  na riadku 9 tejto tabuľky, ak sa vzťahujú len k príjmom uvedeným na riadkoch 1 až 8 (t.j. okrem príjmov z prenájmu uvedených na riadku 10 tejto tabuľky). Na riadku 10 stĺ. 1 sa uvádza podľa § 9 ods. 1 písm. g) zákona kladný rozdiel medzi príjmom z prenájmu nehnuteľnosti a sumou 500 eur. Výdavky priraďované k príjmom z prenájmu nehnuteľnosti zahrnovaným do základu dane sa na riadku 10 stĺ. 2 zistia rovnakým pomerom, ako je pomer príjmov z prenájmu nehnuteľnosti zahrnovaných do základu dane k celkovým takýmto príjmom [§ 9 ods. 1 písm. g) zákona], napríklad: daňovník v roku 2011 dosiahol príjmy z prenájmu nehnuteľnosti (§ 6 ods. 3 zákona) vo výške 9948 eur, výdavky percentom z príjmu podľa § 6 ods. 10 sú vo výške 3979,2 eura. Na riadku 10 stĺ. 1 sa uvedie suma 9448 eura [9948 – 500 eur)]. Na riadku 10 stĺ. 2 sa uvedie suma výdavku  3779,20 eura [(9448 : 9948) x 3979,2].  

Z tabuľky 1 sa prenášajú údaje z riadku 9 na stranu 4 do riadku 37 (príjmy) a riadku 38 (výdavky) a z r. 10 na stranu 4 do riadku 45 (príjmy) a riadku 46 (výdavky). 
Na riadku 39 po vyplnení predchádzajúcich riadkov sa vypočíta základ dane (čiastkový základ dane) z príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona a na riadku 47 sa po vyplnení predchádzajúcich riadkov vypočíta základ dane (čiastkový základ dane) z príjmov podľa § 6 ods. 3 zákona. Riadky 41 a 42 a riadky 49 a 50 vypĺňa len daňovník, ktorý účtuje v sústave podvojného účtovníctva, pričom v XIV. oddiele uvedie položky, o ktoré konkrétne základ dane zvýšil, resp. znížil. 
Daňovník, ktorý o príjmoch podľa § 6 zákona účtuje v sústave jednoduchého účtovníctva v nadväznosti na § 8 ods. 4 postupov JÚ v rámci uzávierkových účtovných operácií upravuje všetky uhradené príjmy a výdavky zaúčtované v peňažnom denníku o príjmy, resp.  výdavky, ktoré sa nezahrnujú do základu dane z príjmov alebo sa zahrnú do základu dane vo výške a v zdaňovacom období v súlade s ustanoveniami zákona (položky zvyšujúce a znižujúce príjmy a výdavky) a preto takýto daňovník už riadky 41, 42, 49 ani 50 DP typ B nevypĺňa. Tieto riadky vypĺňa daňovník, ktorý účtuje v sústave jednoduchého účtovníctva len v prípade, ak podáva dodatočné daňové priznanie, nakoľko fyzická osoba dosahujúca príjmy podľa § 6 zákona, ktorá je účtovnou jednotkou nemôže podľa § 16 ods. 9 zákona o účtovníctve otvárať uzavreté účtovné knihy, z dôvodu že nemá obdobie schvaľovania účtovnej závierky. Účtovná závierka fyzickej osoby účtujúcej v sústave jednoduchého účtovníctva je zostavená a zároveň aj  schválená pripojením podpisového záznamu k jednotlivým súčastiam účtovnej závierky, t.j nemôže podľa  § 16 ods. 10 zákona o účtovníctve uzatvorené účtovné knihy znovu otvoriť.
Daňovník, ktorý uplatňuje výdavky podľa § 6 ods. 10, 11 a 14 zákona riadky 41, 42, 49 a 50 nevypĺňa, pričom položky zvyšujúce a znižujúce základ dane sú u neho súčasťou príjmov, resp. výdavkov uvádzaných v evidencii podľa týchto ustanovení zákona.
    Daňovník, ktorý účtuje v sústave podvojného účtovníctva tabuľku č. 1 nevypĺňa; vypĺňa len riadky 39 až 44 a riadky 47 až 52. Údaje daňovník uvádza podľa účtovníctva. Ak daňovník účtujúci v sústave podvojného účtovníctva dosiahol príjmy pri spoločnom podnikaní alebo zo spoločnej inej samostatnej zárobkovej činnosti (§ 10 ods. 2 zákona), na riadkoch 39 až 44 uvedie už len podiel, ktorý na neho pripadá.  

Pod tabuľkou č. 1 vypĺňa daňovník aj počet mesiacov  vykonávania činnosti, z ktorej dosahuje príjmy z podnikania alebo z inej samostatnej zárobkovej činnosti pre potreby Sociálnej poisťovne podľa zákona č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Uvedený údaj daňovník vypĺňa z dôvodu určenia vymeriavacieho základu povinne nemocensky poistenej a povinne dôchodkovo poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby, ktorým  je polovica pomernej časti základu dane z príjmov fyzických osôb dosiahnutých vykonávaním podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti (§ 138 zákona o sociálnom poistení). Pomernou časťou základu dane je časť pripadajúca na jeden kalendárny mesiac výkonu podnikania a z inej samostatnej zárobkovej činnosti. Tento údaj sa bude vypĺňať aj pre potreby zdravotných poisťovní podľa zákona č. 580/2004 Z.z. o  zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

VII. ODDIEL - VÝPOČET ZÁKLADU DANE (čiastkového základu dane) Z PRÍJMOV Z KAPITÁLOVÉHO MAJETKU
     Ak daňovník  dosiahol v príslušnom zdaňovacom období, za ktoré sa podáva daňové priznanie, príjmy z kapitálového majetku (§ 7 zákona), vypĺňa skôr, ako si vypočíta základ dane (čiastkový základ dane) z týchto príjmov na riadkoch 53 až 55, aj tabuľku č. 2 na riadkoch 1 až 10, resp. riadok 11. Ak výdavky v stĺpci 2  na riadku 7 tabuľky č. 2 sú vyššie ako príjem na tomto riadku, uvedú sa tieto výdavky len do výšky príjmov. Preukázateľne vynaložené výdavky do 31. decembra 2008 v slovenských korunách na dosiahnutie zdaniteľného príjmu podľa § 7 zákona, o ktoré sa znižuje príjem v zdaňovacích obdobiach končiacich po 1. januári 2009, sa prepočítajú konverzným kurzom na eurá a zaokrúhlia sa na eurocenty nahor. Do príjmov z kapitálového majetku sa zahrnujú aj príjmy zo zahraničia, a to prepočítané na eurá spôsobom uvedeným  v VI. oddiele (podľa § 31 ods. 2 zákona). Pri príjmoch z kapitálového majetku sa v prevažnej miere uplatňuje zrážková daň podľa § 43 zákona, ide však len o také príjmy, ktoré sú dosahované na našom území (uvedené v tabuľke č. 2). V týchto prípadoch sa zrazená  daň považuje za vysporiadanú a príjmy, z ktorých sa zráža, nie sú súčasťou základu dane (čiastkového základu dane) z príjmov podľa § 7 zákona (§ 4 ods. 7 zákona). Výnimku tvoria príjmy uvedené v § 43 ods. 6 a) až d) zákona,  pri ktorých sa daňovník môže rozhodnúť, že daň z nich zrazenú bude považovať za preddavok. Ak takéto príjmy prizná daňovník v priznaní, považuje sa zrazená daň za preddavok (§ 43 ods. 7 zákona) a ak suma zrazenej dane bude vyššia ako daň vypočítaná v daňovom priznaní, daňovník má nárok na vrátenie zrazenej dane  (jej časti) po podaní žiadosti o vrátenie preplatku (XVI. ODDIEL). Podľa § 45 ods. 4 zákona, je možné započítať daň zrazenú z úrokového príjmu. Preto súčasťou príjmov podľa § 7 zákona (uvádzajú sa na riadkoch 1 až 9 tabuľky č. 2 v závislosti od druhu príjmov), sú aj úrokové príjmy v súlade so Smernicou Rady 2003/48/ES z 3. júna 2003 o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplat úrokov (ďalej len „smernica“) dosiahnutých z krajín uvedených v prílohe č. 3 zákona [v prechodnom období sa zráža daň v súlade s článkom 11 tejto smernice v inej (vyššej) výške ako je ustanovené v zmluvách o zamedzení dvojitého zdanenia]. Na riadku 11 sa uvádzajú príjmy (brutto) dosiahnuté z vyplatenia (vrátenia) podielových listov obstaraných do 31. decembra 2003, na ktoré sa uplatňuje oslobodenie od dane podľa § 52b ods. 11, resp. § 52 ods. 20 zákona. V tejto súvislosti sa vypĺňa riadok 108 priznania, kde sa uvedie suma preddavku vybraná len z takéhoto príjmu. 

VIII. ODDIEL - VÝPOČET ZÁKLADU DANE (čiastkového základu dane) Z OSTATNÝCH PRÍJMOV
     V tabuľke č. 3 sa uvádzajú ostatné príjmy. Nejde o príjmy  podľa § 5 až 7 zákona. Každý jednotlivý druh príjmov sa uvádza na riadkoch 1 až 11 tejto tabuľky. Na riadku 12 sa uvádza príjem neuvedený  na riadkoch 1 až 11 a to ak ide o viac druhov príjmov, tak úhrnom. Na r. 13 sa uvádza kladný rozdiel medzi vyššou hodnotou nepeňažného vkladu započítanou na vklad spoločníka a hodnotou vkladaného majetku, a to v tom zdaňovacom období, v ktorom došlo k splateniu nepeňažného vkladu alebo jeho pomerná časť, ak sa rozhodne daňovník (vkladateľ) uvedený rozdiel zahrnúť postupne až do jeho úplného zahrnutia, najdlhšie počas siedmich bezprostredne po sebe nasledujúcich zdaňovacích období, najmenej vo výške jednej sedminy ročne, počnúc zdaňovacím obdobím, v ktorom došlo k splateniu nepeňažného vkladu (§ 8 ods. 2 zákona). 
Preukázateľne vynaložené výdavky do 31. decembra 2008 v slovenských korunách na dosiahnutie zdaniteľného príjmu podľa § 8 zákona, o ktoré sa znižuje príjem v zdaňovacích obdobiach končiacich po 1. januári 2009, sa prepočítajú konverzným kurzom na eurá a zaokrúhlia sa na eurocenty nahor. Ak  sú  výdavky v stĺ. 2 na jednotlivých riadkoch vyššie ako príjem na týchto riadkoch, uvedú sa tieto výdavky len do výšky príjmov. Na riadku 11 sa neuvádzajú výdavky, nakoľko tieto príjmy sa neznižujú o výdavky podľa § 8 ods. 3 písm. c) zákona. Na riadku 13 sa neuvádzajú výdavky, nakoľko daňovník uvádza v stĺpci príjmov už výsledný rozdiel po uplatnení výdavkov. Na riadku 12 sa uvádzajú výdavky len do výšky  každého jednotlivého druhu príjmu, ak  ide o príjem neuvedený na riadkoch 1 až 11, napr. daňovník  dosiahne okrem príjmov uvedených na riadkoch 1 až 11 dva druhy príjmov úhrnom 330 eur (250 eur + 80 eur), pričom výdavky k príjmom 250 eur preukázateľne vynaložil v sume 150 eur a 100 eur vynaložil k príjmom 80 eur. Výdavky v stĺ. 2 budú spolu 230 eur (150 eur + 80 eur). Na riadku 1 stĺ. 1 sa uvádza kladný rozdiel medzi príjmami podľa § 8 ods. 1 písm. a) zákona a sumou 500 eur podľa § 9 ods. 1 písm. g) zákona. Výdavky priraďované k príjmom podľa § 8 ods. 1 písm. a) zákona zahrnovaným do základu dane sa na riadku 1 stĺ. 2 zistia rovnakým pomerom, ako je pomer týchto príjmov zahrnovaných do základu dane k celkovým takýmto príjmom [§ 9 ods. 1 písm. g) zákona]. Napríklad: daňovník v roku 2011 dosiahol len príjmy z príležitostnej poľnohospodárskej výroby [§ 8 ods. 1 písm. a) zákona] vo výške 1000 eur, výdavky podľa § 8 ods. 9 zákona sú vo výške 250 eur (25 %). Na riadku 1 stĺ. 1 sa uvedie suma  500 eur [1000 – 500]. Na riadku 1 stĺ. 2 sa uvedie suma výdavku vo výške 125 eur [(500 : 1000) x 250]. Na riadkoch 4, 5 a 6 stĺ. 1 sa uvádza podľa § 9 ods. 1 písm. i) zákona kladný rozdiel medzi príjmami uvádzanými na týchto riadkoch zníženými o výdavky podľa § 8 ods. 5 a 7 zákona a sumou 500 eur (oslobodenie príjmu podľa § 9 ods. 1 písm. i) predpisu účinného do 31. decembra 2010 sa použije na príjmy z predaja takéhoto majetku nadobudnutého do 31. decembra 2010, t.j. oslobodenie do výšky 5-násobku platného životného minima za rok 2010 a to 925,95 eura). Napríklad daňovník dosiahol v roku 2011 len príjmy z predaja cenných papierov [§ 8 ods. 1 písm. e) zákona] v sume 3000 eur, ktoré rovnako nadobudol v roku 2011 za 1200 eur; na riadku 5 stĺ. 1 sa podľa § 9 ods. 1 písm. i) zákona uvádza sumu 1300 eur [3000 – 1200 – 500] a na riadku 5 stĺ. 2 sa neuvádza žiadna suma.  Na riadkoch 56 až 58 sa vypočíta základ dane (čiastkový základ dane) z ostatných príjmov.

IX. ODDIEL - ZÁKLAD DANE a odpočet daňovej straty podľa § 30 zákona
     V tomto oddiele sa uvádza prehľad o vzniku daňovej straty a jej uplatnenie podľa § 4 ods. 2 a § 30 zákona. Nárok na odpočet daňovej straty, resp. časti straty podľa § 30 zákona sa uvádza na riadkoch 59 až 65, pričom sa tu uvádza vždy len strata alebo tá časť straty, ktorá sa v príslušnom zdaňovacom období odpočítava od základu dane v súlade s § 30 zákona. Na riadku 66 sa uvádza daňová strata z príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona a na riadku 67 z príjmov podľa § 6 ods. 3 zákona,  ktorá vznikla v príslušnom zdaňovacom období, za ktoré sa podáva daňové priznanie. Údaj  z r. 59 až 67 sa použije na výpočet základu dane z riadkov 68 až 79. Na riadku 78 sa základ dane z riadku 77 zvyšuje o sumu príspevkov a platieb v súlade s § 11 ods. 12 a 13 zákona účinného do 31.12.2010 a o sumu úhrad zdravotníckeho pracovníka podľa § 5 ods. 9 zákona účinného do 31.12.2010. Ak sa základ dane nezvyšuje o tieto sumy, suma na riadku 78 sa rovná sume na riadku 77. Vypočítaný základ dane na riadku 79 sa prenesie do X. oddielu na riadok 80. Základ dane tvorí úhrn čiastkových základov dane podľa § 5 až 8 zákona, pričom stratu je možné odpočítať len od úhrnu čiastkových základov dane z príjmov podľa § 6 až 8 zákona.

X. ODDIEL - VÝPOČET DANE podľa § 15 zákona
     V tomto oddiele daňovník vypočítava daňovú povinnosť za príslušné zdaňovacie obdobie. 
Nezdaniteľné časti základu dane podľa § 11 zákona sa zaokrúhľujú na eurocenty nahor (§ 47 ods. 1 zákona).  
V súlade s § 11 ods. 1 zákona, daňovník môže uplatniť (odpočítať) nezdaniteľné časti len od základu dane (čiastkového základu dane) z príjmov podľa § 5 alebo podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona alebo ich úhrnu a tento uvedie na riadku 81. V prípade, ak daňovník vykázal daňovú stratu z príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona v zdaňovacom období, za ktoré podáva daňové priznanie a dosahuje aj príjmy podľa § 5 zákona, uvedie na tomto riadku len základ dane (čiastkový základ dane) z týchto príjmov. 
Nezdaniteľná časť základu dane na daňovníka sa uvedie na riadku 82, s výnimkou prípadov, keď daňovník vypĺňal III. oddiel riadok 29. V týchto prípadoch uvedie len rozdiel medzi nezdaniteľnou časťou základu dane na daňovníka a ročnou sumou dôchodkov uvedených na riadku 30. Na riadku 82 sa uvádza suma, ktorú daňovník môže vypočítať v XVII. oddiele podľa pomôcky na výpočet nezdaniteľných častí základu dane (na daňovníka), ktorá je súčasťou  tohto poučenia. Nezdaniteľná časť základu dane na daňovníka v roku 2011 je v sume 3 559,30 eura, ak daňovník spĺňa podmienky podľa § 11 ods. 2 písm. a) zákona, t.j. jeho základ dane (čiastkový základ dane) z príjmov podľa § 5 alebo § 6 ods. 1 a 2 zákona alebo súčet čiastkových základov dane z týchto príjmov sa rovná alebo je nižší ako 100-násobok sumy platného životného minima, čo je pre rok 2011suma vo výške 18 538 eur, inak sa táto nezdaniteľná časť základu dane upravuje podľa § 11 ods. 2 písm. b) zákona. Riadok 83 vypĺňa daňovník, ktorý uviedol údaje v III. oddiele na riadku 31. Na riadku 83 sa uvádza suma nezdaniteľnej časti základu dane na manželku (manžela). Na výpočet nezdaniteľnej časti základu dane daňovníka na manželku (manžela) slúži pomôcka, ktorá je súčasťou tohto poučenia. Výpočet sa môže vykonať v XVII. oddiele. Nezdaniteľná časť základu dane na manželku (manžela) v roku 2011 je v sume 3 559,30 eura, ak daňovník spĺňa ustanovené podmienky podľa § 11 ods. 3 písm. a) prvý bod zákona, t.j. jeho základ dane (čiastkový základ dane) z príjmov podľa § 5 alebo § 6 ods. 1 a 2 zákona alebo ich úhrnu sa rovná alebo je nižší ako 176,8-násobok sumy platného životného minima čo je pre rok 2011suma vo výške 32 775,18 eura, inak sa táto nezdaniteľná časť základu dane upravuje podľa § 11 ods. 3 písm. b) zákona. 
Na riadku 84 sa uvedie úhrn nezdaniteľných častí základu dane daňovníka vypočítaných podľa § 11 ods. 2 a 3 zákona maximálne do výšky základu dane (čiastkového základu dane) z príjmov podľa § 5 alebo z príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona alebo ich úhrnu.
O nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka (§ 11 ods. 2 zákona) sa znižuje základ dane aj u daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou, ak spĺňa podmienky ustanovené  v § 11 zákona. O nezdaniteľnú časť základu dane na manželku (manžela) podľa § 11 ods. 3 zákona sa znižuje základ dane aj u daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou, ak úhrn jeho zdaniteľných príjmov zo zdrojov na území Slovenskej republiky (§ 16) v príslušnom zdaňovacom období tvorí najmenej 90 % zo všetkých príjmov tohto daňovníka, ktoré mu plynú zo zdrojov na území Slovenskej republiky a zo zdrojov v zahraničí [§ 11 ods. 7 zákona]. Na riadku 85 daňovník vypočíta základ dane znížený o nezdaniteľné časti základu dane. Daň podľa  § 15 zákona daňovník vypočíta na riadku 86 zo základu dane zaokrúhleného na eurocenty nadol, pričom aj daň sa zaokrúhľuje na eurocenty nadol.

Riadky 87 až 89 vypĺňa daňovník, ktorý dosiahol príjmy (základy dane) podliehajúce zdaneniu v zahraničí a daňové straty, ktoré sa podľa príslušnej zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia vynímajú zo zdanenia na území Slovenskej republiky. Na účely vyňatia základov dane podliehajúcich zdaneniu v zahraničí a daňových strát je rozdiel medzi zdaniteľnými príjmami zo zdrojov v zahraničí a daňovými výdavkami podľa zákona, vyčíslený podľa § 17 až 29.
Tieto riadky vypĺňa aj daňovník, ktorému plynuli príjmy zo závislej činnosti z nezmluvného štátu alebo za prácu vykonávanú pre Európske spoločenstvá a ich orgány, ktoré boli preukázateľne zdanené v prospech všeobecného rozpočtu Európskej únie a ktorému plynuli takéto príjmy zo zdrojov v zahraničí zo štátu, s ktorým Slovenská republika má uzavretú zmluvu a tieto príjmy boli v zahraničí preukázateľné zdanené, ak je tento postup pre daňovníka výhodnejší [§ 45 ods. 3 zákona].                 
 
     Riadky 90 až 94 vypĺňa daňovník, ktorý dosiahol príjmy zo zdrojov v zahraničí, pri ktorých sa podľa zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia započítava na tuzemskú daňovú povinnosť daň zaplatená v zahraničí v súlade s príslušnou zmluvou o zamedzení dvojitého zdanenia (§ 45 ods. 1 zákona), pričom na riadku 91 sa uvádza suma zaplatenej dane podľa zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia). Na účely vyňatia príjmov zo zdrojov v zahraničí zo základu dane a na účely zápočtu dane zaplatenej v zahraničí, sa za príjmy zo zdrojov v zahraničí považujú príjmy znížené o súvisiace výdavky v súlade so zákonom a neznížené o výdavky, nezdaniteľné časti základu dane a odpočítateľné položky podľa  zahraničných predpisov. Ak vypočítaný percentuálny podiel na riadku 92 vychádza vyšší ako 100, uvedie sa v maximálnej výške 100. Daň po vyňatí a zápočte sa uvedie na riadku 95. Riadky 96 až 98 vypĺňa daňovník, ktorý dosiahol úrokové príjmy z krajín podľa prílohy č. 3 zákona, pri ktorých sa podľa smernice započíta daň preukázateľne zrazená v zahraničí na úhradu dane do výšky, v ktorej môže byť zrazená podľa zákona (§ 45 ods. 4 zákona), pričom na r. 97 sa uvádza suma preukázateľne zaplatenej dane podľa smernice. 
    Na riadku 99 sa uvádza daň (daňová povinnosť) riadok 95 – riadok 98, t.j. daň po uplatnení zápočtu dane z úrokových príjmov. Ak daňovník nedosiahol úrokové príjmy a nie sú súčasťou zdaniteľných príjmov, na riadku 99 sa bude daň (daňová povinnosť) rovnať riadku 95. 
Ak daňovník neuplatňuje nárok na daňový bonus (r. 100) a výsledná suma nepresiahne 16,60 eur alebo ak daňovník neuplatňuje nárok na daňový bonus (r. 100) a jeho celkové zdaniteľné príjmy nepresiahnu 50 % sumy podľa § 11 ods. 2 písm. a) zákona, na riadku 99 sa uvádza nula. Daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou uvedený v § 11 ods. 6 zákona uplatní postup podľa § 46 zákona, ak úhrn jeho zdaniteľných príjmov zo zdrojov na území Slovenskej republiky (§ 16) v príslušnom zdaňovacom období tvorí najmenej 90 % zo všetkých príjmov tohto daňovníka, ktoré plynú zo zdrojov na území Slovenskej republiky a zo zdrojov v zahraničí. 
    Riadok 100 vypĺňa daňovník, ktorý vyplnil IV. ODDIEL. Obdobne daňovník vypĺňa aj riadky 101 až 105. Ak sa vypĺňa riadok 104, vypĺňa sa aj žiadosť uvedená v XV. oddiele daňového priznania. 
     Na riadku 101 sa uvádza daň (daňová povinnosť) znížená o daňový bonus. Daňovník, ktorý neuplatňuje daňový bonus, na riadku 101 bude mať vždy uvedenú rovnakú sumu dane, ako na riadku 99.  
     Na riadku 106 sa uvádza suma zamestnaneckej prémie nesprávne vyplatenej zamestnávateľom alebo správcom dane. Tento riadok sa vypĺňa, len ak daňovník uplatňoval zamestnaneckú prémiu u zamestnávateľa, alebo ju uplatnil v daňovom priznaní typ A a dodatočne  zistí, že nemal na ňu nárok (dosiahol v roku, za ktorý si uplatnil zamestnaneckú prémiu aj iné druhy príjmov, napr. ostatné príjmy podľa § 8 zákona z predaja majetku). 
    Sumu preddavku vybranú zrážkou podľa § 43 zákona daňovník uvedie na riadku 107, ale len za podmienky, že ide o preddavok vybraný z príjmov, ktoré daňovník uvádza v priznaní (bližšie uvedené v odkaze 23 daňového priznania). Na riadku 108 sa uvádza suma preddavku vybraná len z  príjmov z podielových listov dosiahnutých z ich vyplatenia (vrátenia) obstaraných do 31. decembra 2003, na ktoré sa uplatňuje oslobodenie od dane podľa § 52b ods. 11, resp. § 52 ods. 20 zákona a ktoré daňovník uviedol na riadku 11 tabuľky č. 2. Zrazené alebo zaplatené preddavky na daň alebo na zabezpečenie dane uvedie daňovník na riadkoch 109 až 111. 
     Na riadku 112 sa uvádza zaplatená daň, resp. časť zaplatenej dane v zahraničí z úrokových príjmov podľa smernice uznaná za daňový preplatok podľa § 45 ods. 4 zákona (riadok 97 – riadok 98).
     Riadky 113 a 114 sa vypĺňajú podľa predtlače, pričom  na týchto riadkoch vznikne buď daň na úhradu alebo preplatok. 

XI. ODDIEL - ROZDIELY Z DODATOČNÉHO DAŇOVÉHO PRIZNANIA      
     Ak daňovník podáva dodatočné daňové priznanie za zdaňovacie obdobie roka 2011, vypĺňa sa tento oddiel v eurách (bližšie v bode 3 tohto poučenia). Na riadku 115 dodatočného daňového priznania  sa uvádza suma daňovej povinnosti znížená o daňový bonus z riadku 101, ktorú daňovník uviedol v riadku 101  „riadneho“ daňového priznania, alebo r. 56 daňového priznania typ A alebo rozdielu riadkov 06 a 10 ročného zúčtovania, ak by sa daňovník nedopustil chyby. Podobný postup sa uvádza aj na riadkoch 116 až 120 dodatočného daňového priznania. 

XII. ODDIEL - ÚDAJE O DAŇOVNÍKOVI S OBMEDZENOU DAŇOVOU POVINNOSŤOU (NEREZIDENTOVI) NA UPLATNENIE ZÁKONA 
Na riadku 121 sa uvádza krajina daňovej rezidencie daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou na území Slovenskej republiky, t.j. štát, v ktorom sú predmetom dane jeho „celosvetové“ príjmy.
Riadok 122 vypĺňa daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou uplatňujúci postup podľa § 11 ods. 7, § 33 ods. 10 a § 46 zákona, t.j. daňovník, ktorý dosahuje 90% zo všetkých svojich celosvetových príjmov na území Slovenskej republiky a má nárok na uplatnenie všetkých nezdaniteľných častí, daňového bonusu na vyživované dieťa (deti) alebo nevyrubenie a neplatenie dane, ktorá za zdaňovacie obdobie nepresiahne 16,60 eura alebo celkové zdaniteľné príjmy daňovníka nepresiahli 50% nezdaniteľnej časti na daňovníka [§ 11 ods. 2 písm. a) zákona]. 
Riadok 123 vypĺňa daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou uplatňujúci postup podľa § 49 ods. 7 zákona, t.j. daňovník, ktorý zrušuje stálu prevádzkareň umiestnenú na území Slovenskej republiky a nemá iné zdaniteľné príjmy, okrem príjmov, z ktorých vybraním dane zrážkou je splnená daňová povinnosť alebo nemá iné stále prevádzkarne umiestnené na území Slovenskej republiky. Tento je povinný podať daňové priznanie alebo hlásenie najneskôr do troch kalendárnych mesiacov nasledujúcich po mesiaci, v ktorom zrušil stálu prevádzkareň. Ak daňovník, ktorý zrušuje stálu prevádzkareň umiestnenú na území Slovenskej republiky, má aj iné zdaniteľné príjmy, okrem príjmov, z ktorých vybraním dane zrážkou je splnená daňová povinnosť alebo má aj iné stále prevádzkarne umiestnené na území Slovenskej republiky, je povinný podať daňové priznanie v lehote podľa § 49 ods. 2 zákona.

XIII. ODDIEL - VYHLÁSENIE o poukázaní podielu zaplatenej dane z príjmov fyzickej osoby podľa § 50 zákona
     Riadky 124 a 125 sa vypĺňajú vtedy, ak daňovník uplatní postup vyplývajúci z § 50 zákona, t.j. využije inštitút o použití podielu zaplatenej dane na osobitné účely. Údaje o prijímateľovi, ktoré daňovník uvádza na riadku 125, daňovník zistí zo zoznamu prijímateľov, ktorý každoročne zverejňuje Notárska komora SR do 15. januára kalendárneho roka, v ktorom možno prijímateľovi poskytnúť 2 % podiel zaplatenej dane. Ak má prijímateľ pridelené IČO, ktoré obsahuje aj rozlišovací znak (SID), uvádza IČO/SID (t.j. aj toto číslo). Riadky 124 a 125 sa nevypĺňajú v dodatočnom daňovom priznaní. Podiel  zaplatenej dane poukázaný správcom dane prijímateľovi nemožno upravovať, ak sa dodatočne zistí, že daňová povinnosť daňovníka bola iná (§ 50 ods. 10 zákona). Ak daňovníkovi vznikne preplatok na dani, o rozdiel  medzi  sumou  poukázanou  prijímateľovi a sumou zodpovedajúcou  podielu  zaplatenej  dane  z upravenej  daňovej povinnosti sa daňovníkovi zníži preplatok na dani (toto sa uvádza na riadku 118 dodatočného daňového priznania). V daňovom priznaní podanom za zdaňovacie obdobie roka 2011 sa na riadku 124 uvádzajú 2 % zo zaplatenej dane z riadku 101, minimálne však 3,32 eura.

XIV. ODDIEL - MIESTO NA OSOBITNÉ ZÁZNAMY DAŇOVNÍKA
     V tomto oddiele daňovník uvádza všetky požadované údaje v jednotlivých oddieloch priznania pod tabuľkami č. 1, 2 a 3 v členení, ako je  uvedené priamo v priznaní v tomto oddiele. Sú to napr. spoločné príjmy dosiahnuté s ďalším daňovníkom alebo s viacerými daňovníkmi z titulu spoluvlastníctva k veci alebo zo spoločných práv (§ 10 ods. 1 zákona), pričom sa tu  uvádzajú údaje o týchto daňovníkoch, ale aj celkové spoločné príjmy a výdavky. Uvádzajú sa tu aj príjmy dosiahnuté zo zdrojov v zahraničí. 
V tomto oddiele vykoná výpočet aj daňovník, ktorému vznikol nárok na zamestnaneckú prémiu, v prípadoch splnenia všetkých podmienok uvedených v § 32a zákona za situácie, že pri príjmoch z podnikania nedosiahol žiadne príjmy len uplatnil daňové výdavky, t.j. vykázal daňovú stratu. V prípade, ak vykázal daňovú stratu ale dosiahol nejaké príjmy napr. aj z úrokov na bežnom účte využívanom v súvislosti s podnikaním, nespĺňa podmienky pre uplatnenie zamestnaneckej prémie podľa § 32a ods. 1 písm. a) piaty bod zákona. Výpočet zamestnaneckej prémie môže vykonať podľa pomôcky pre jej výpočet.

Na riadku 126  sa  uvádza počet všetkých príloh, ktoré sú súčasťou priznania.

XV. ODDIEL - ŽIADOSŤ O VYPLATENIE DAŇOVÉHO BONUSU
     Daňovník, ktorý vyplnil IV. ODDIEL a aj riadok 104, v tomto oddiele, vyplní žiadosť o vyplatenie daňového bonusu podľa § 33 ods. 6 zákona, na základe čoho mu bude správcom dane poukázaný rozdiel medzi sumou daňového bonusu a sumou dane vypočítanou za príslušné zdaňovacie obdobie. Ak sa podáva dodatočné daňové priznanie, v tomto prípade sa v žiadosti v XV. oddiele dodatočného daňového priznania vypĺňa len kladný rozdiel z riadku 120 dodatočného daňového priznania. Ak je rozdiel záporný, tak  tento rozdiel sa vráti správcovi dane, pričom sa uplatní postup podľa § 33 ods. 11 zákona.      

XVI. ODDIEL - ŽIADOSŤ O VRÁTENIE DAŇOVÉHO PREPLATKU
     Ak daňovníkovi vznikne preplatok na dani (riadok 114 alebo 118), ktorý žiada aj podľa § 79 zákona č. 563/2009 Z.z vrátiť, vyplní sa podľa predtlače tento oddiel. Ak daňovník žiada vrátiť inú sumu daňového preplatku, žiadosť o vrátenia inej sumy daňového preplatku žiada vrátiť osobitnou žiadosťou.  

XVII.  ODDIEL - POMOCNÉ VÝPOČTY
     Ak daňovník upravuje nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka podľa § 11 ods. 2 písm. b) zákona, výpočet tejto nezdaniteľnej časti základu dane môže vykonať v tomto oddiele podľa pomôcky na vyplnenie daňového priznania fyzickej osoby za rok 2011, ktorá je súčasťou tohto poučenia. Rovnako postupuje aj daňovník, ktorý upravuje nezdaniteľnú časť základu dane na manželku (manžela) podľa § 11 ods. 3 zákona.  

Pomôcka na vyplnenie daňového priznania fyzickej osoby za rok 2011 pri uplatňovaní nezdaniteľných častí základu dane

Základné údaje na rok 2011
 
Sadzba dane podľa § 15 zákona: 19 %
Nezdaniteľná časť základu dane na daňovníka a na manželku (manžela): podľa pomôcky
Daňový bonus na vyživované dieťa žijúce s daňovníkom v domácnosti: za I.- VI. mesiac 20,02 eura, 
za VII.-XII. mesiac suma 20,51 eura. Daňový bonus za celý rok 2011 je suma  243,18  eura (12 mesiacov)
6-násobok minimálnej mzdy = 317,00 x 6 = 1 902,00 eura
12-násobok minimálnej mzdy = 317,00 x 12 = 3 804,00 eura
Základ dane pri sume 12-násobku minimálnej mzdy = 3 294,36 eura
Max. výška zamestnaneckej prémie  = 50,34 eura

Poznámky:
 1. Poučenie dopĺňa predtlač jednotlivých riadkov priznania a nenahrádza znalosť zákona. Poučenie má slúžiť ako pomôcka na vyplnenie tlačiva priznania a upozorniť na hlavné zásady, ktoré je potrebné dodržať pri správnom výpočte daňovej povinnosti, sumy dane na úhradu, daňového bonusu a zamestnaneckej prémie.

2. Pri výpočte mesačných preddavkov na daň z príjmov zo závislej činnosti sa pri uplatňovaní 1/12 nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka (3 559,30 eura) použila suma 296,60 eura.

3. Napriek skutočnosti, že dvanásťnásobok sumy, vypočítanej a zaokrúhlenej podľa bodu 2 predstavuje sumu 3 559,20 eura (296,60 x 12 = 3 559,20), na konci roka 2011 sa uplatní nezdaniteľná časť základu dane na daňovníka  v sume 3 559,30 eura, v ktorej sa zohľadní rozdiel vzniknutý zaokrúhlením (0,10 eura za zdaňovacie obdobie).

Výpočet nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka podľa zákona 
§ 11 ods. 2 zákona
písm.	Ak základ dane (čiastkový základ dane zistený z príjmov podľa § 5 alebo podľa § 6 ods. 1 a 2 alebo súčet čiastkových základov dane z týchto príjmov) daňovníka (r. 81)	Nezdaniteľná časť na daňovníka	
     a) 	  - sa rovná alebo je nižší ako 18 538  	  3 559,30	
     b) 	  - je vyšší ako 18 538  	  8 193,796  – (základ dane : 4)	

Poznámka:
Všade kde je uvedené v príkladoch pre výpočet nezdaniteľných častí základ dane, bude sa chápať týmto základom dane čiastkový základ dane zistený z príjmov podľa § 5 alebo podľa § 6 ods. 1 a 2 alebo súčet čiastkových základov dane z týchto príjmov.

Príklad 1:
Základ dane  = 15 000,00 
Nezdaniteľná časť základu dane = 3 559,30

Príklad 2:
Základ dane = 20 000,00 
Nezdaniteľná časť základu dane = 8 193,796  – (20 000,00 : 4) = 8 193,796  – 5 000,00 = 3 193,80   

Príklad 3:
Základ dane = 32 775,19 
Nezdaniteľná časť základu dane = 8 193,796  – (32 775,19 : 4) = 8 193,796 – 8 193,7975 = 0,00

Výpočet nezdaniteľnej časti základu dane na manželku (manžela)
§ 11 ods. 3  písm. a) zákona
Ak základ dane (čiastkový základ dane zistený z príjmov podľa § 5 alebo podľa § 6 ods. 1 a 2 alebo súčet čiastkových základov dane z týchto príjmov) daňovníka (r. 81)	Príjmy manželky	Nezdaniteľná časť na manželku	
  - sa rovná alebo je nižší ako 32 775,18	    0	             3 559,30	
	   menej ako  3 559,30	             3 559,30– príjmy manželky	
	   3 559,30 a viac	             0,00	

Príklad 4:
Základ dane daňovníka, ktorý si uplatňuje nezdaniteľnú časť základu dane na manželku = 20 000,00
1. Vlastné príjmy manželky znížené o zaplatené povinné poistné a príspevky = 0,00
    Nezdaniteľná časť základu dane na manželku = 3 559,30
2. Vlastné príjmy manželky znížené o zaplatené povinné poistné a príspevky = 1 500,00
    Nezdaniteľná časť základu dane na manželku = 3 559,30 – 1 500,00 = 2 059,30
3. Vlastné príjmy manželky znížené o zaplatené povinné poistné a príspevky = 4 500,00
    Nezdaniteľná časť základu dane na manželku = 0,00

§ 11 ods. 3  písm. b) zákona
Ak  základ dane daňovníka (r. 81)	Príjmy manželky	Nezdaniteľná časť na manželku	
  - je vyšší ako 32 775,18	  Nepoberala	11 753,092 –  (základ dane daňovníka : 4)	
	  Poberala	11 753,092 – (základ dane daňovníka : 4) – príjmy manželky	

Príklad 5:
Základ dane daňovníka, ktorý si uplatňuje nezdaniteľnú časť základu dane na manželku = 35 000,00

1. Vlastné príjmy manželky znížené o zaplatené povinné poistné a príspevky = 0
    Nezdaniteľná časť základu dane na manželku = 11 753,092 – 8 750,00  = 3 003,092 ≈ 3 003,10
2. Vlastné príjmy manželky znížené o zaplatené povinné poistné a príspevky = 1 500,00
    Nezdaniteľná časť základu dane na manželku =11 753,092 – 8 750,00 – 1 500,00 = 1 503,092 ≈1 503,10

Pomôcka pre výpočet zamestnaneckej prémie za rok 2011

1. Ak daňovník za príslušné zdaňovacie obdobie dosiahne posudzované príjmy v úhrnnej sume aspoň 6-násobku minimálnej mzdy a nižšej ako 12-násobok minimálnej mzdy, zamestnaneckou prémiou je suma vypočítaná 19 % sadzbou dane z rozdielu sumy nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka a základom dane vypočítaným podľa § 5 ods. 8 tohto zákona zo sumy 12-násobku minimálnej mzdy. Znamená to, že na účely výpočtu zamestnaneckej prémie sa použije základ dane, ktorý by dosiahol zamestnanec za 12 mesiacov pri mesačnej mzde vo výške minimálnej mzdy, pričom pri výpočte základu dane sa ako povinné poistné odpočíta percentom 
v sume, v ktorej by bol zamestnanec povinný z tohto príjmu zaplatiť. 

Príklad 1:
Posudzované príjmy za 12 kalendárnych mesiacov 
Základ dane za 12 mesiacov = 3 294,36 eura  
Nezdaniteľná časť na daňovníka - základ dane x 19 % = zamestnanecká prémia za 12 kal. mesiacov
3 559,30 - 3 294,36 x 19 % = 50,3386 eura  
Vypočítaná suma zamestnaneckej prémie 50,3386 € sa zaokrúhli na eurocenty nahor 50,34 eura  
   
Ak daňovník poberal posudzované príjmy menej ako 12 kalendárnych mesiacov, vzniká mu nárok na pomernú časť zamestnaneckej prémie za každý kalendárny mesiac, za ktorý poberal posudzované príjmy. Napr. ak daňovník poberal posudzované príjmy 7 kalendárnym mesiacov, zamestnanecká prémia sa vypočíta pomernou časťou (50,3386 : 12) x 7 = 29,3641 = 29,37 eura.  

2. Ak daňovník za príslušné zdaňovacie obdobie dosiahne zdaniteľné príjmy zo závislej činnosti, posudzované na účely priznania zamestnaneckej prémie najmenej vo výške 12-násobku minimálnej mzdy a viac, potom zamestnanecká prémia sa vypočíta ako 19 % z rozdielu sumy nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka a základom dane vypočítaným podľa § 5 ods. 8 zákona z posudzovaných príjmov daňovníka. Pri tomto spôsobe výpočtu je zavedené postupné znižovanie zamestnaneckej prémie v nadväznosti na výšku základu dane každého daňovníka, ktorý si uplatní zamestnaneckú prémiu, a to až do úplného zániku uplatnenia nároku na túto zamestnaneckú prémiu.

Príklad 2: 
Posudzované príjmy za 12 kalendárnych mesiacov =  3 989 eura   
Základ dane = 3 454,48 eura    
Nezdaniteľná časť na daňovníka - základ dane  x 19 % = zamestnanecká prémia za 12 kal. mesiacov
3 559,30 - 3 454,48 x 19 % = 19,9158 eura  
Vypočítaná suma zamestnaneckej prémie 19,9158 eura sa zaokrúhli na eurocenty nahor 19,92 eura   

Zamestnancovi, ktorému vznikol za príslušné zdaňovacie obdobie nárok na zamestnaneckú prémiu a podá daňové priznanie, túto vyplatí na jeho žiadosť správca dane, ktorý pri jej vyplatení postupuje ako pri vrátení daňového preplatku podľa § 79 daňového poriadku.

Pomôcka pre výpočet poslednej známej daňovej povinnosti

Podľa § 34 ods. 1 zákona, preddavky na daň v priebehu preddavkového obdobia platí daňovník, ktorého posledná známa daňová povinnosť presiahla 1 659, 70 eura, pričom preddavkové obdobie je obdobie od prvého dňa nasledujúceho po uplynutí lehoty na podanie daňového priznania za predchádzajúce zdaňovacie obdobie do posledného dňa lehoty na podanie daňového priznania v nasledujúcom zdaňovacom období. Po skončení zdaňovacieho obdobia sa preddavky na daň zaplatené na toto zdaňovacie obdobie započítajú na úhradu dane za toto zdaňovacie obdobie.
Poslednou známou daňovou povinnosťou na výpočet preddavkov v preddavkovom období podľa odseku 1 je daň vypočítaná zo základu dane uvedeného v poslednom daňovom priznaní, zníženého o nezdaniteľnú časť základu dane podľa § 11 ods. 2 písm. a) platnú v zdaňovacom období, na ktoré sú platené preddavky na daň pri použití sadzby dane podľa § 15 platnej v zdaňovacom období, na ktoré sú platené preddavky na daň, znížená o zápočet dane zaplatenej v zahraničí, o daňový bonus a o daň vybranú podľa § 43, odpočítavanú ako preddavok na daň. Pri zmene poslednej známej daňovej povinnosti z podaného daňového priznania v bežnom zdaňovacom období k začiatku preddavkového obdobia podľa odseku 1 sa preddavky na daň splatné do začiatku tohto preddavkového obdobia nemenia, pričom ak preddavky na daň zaplatené do tejto zmeny sú vyššie ako preddavky vypočítané z podaného daňového priznania, suma preddavkov z poslednej známej daňovej povinnosti prevyšujúca sumu preddavkov vypočítanú z podaného daňového priznania sa započíta na úhradu ďalších preddavkov na daň platených po tejto zmene alebo sa na základe žiadosti daňovníkovi vrátia.

Výpočet poslednej známej daňovej povinnosti (ďalej len „PZDP“) na účely platenia preddavkov na daň 

PZDP = Základ dane z {[r. 80 alebo z (r. 80 – r. 87)] – suma nezdaniteľnej časti [§ 11 ods. 2 písm. a) platnej na zdaňovacie obdobie, na ktoré sa platia preddavky] x 19% sadzba dane} – (r. 94 + r. 98 + r. 100 + r. 107 + r. 108)